Справа № 560/9319/25
	
РІШЕННЯ
іменем України

03 червня 2026 року	м. Хмельницький	

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Фелонюк Д.Л. розглянув адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "Турфлора" до Хмельницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення.

І. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЙ СТОРІН
Приватне підприємство "Турфлора" звернулося в суд з позовом до Хмельницької митниці, в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення Хмельницької митниці від 22.04.2025 року №UA400000/2025/000099/2 про коригування митної вартості товарів та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA400040/2025/000239 від 22.04.2025.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що до митного оформлення 22.04.2025 подано електронну митну декларацію №25UA40004009478U8, де визначено митну вартість товару, що імпортується, за основним методом, за ціною зовнішньо-економічного договору (контракту) №12 від 17.12.2024. За результатами перевірки митним органом прийняте спірне рішення №UA400000/2025/000099/2 від 22.04.2025 про коригування митної вартості товарів та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні чи пропуску товарів №UA400040/2025/000239 від 22.04.2025. Підставою прийняття спірного рішення є неподання декларантом документів, які підтверджують числові значення складових митної вартості товарів. Позивач вважає, що митному органу були надані усі необхідні документи, що дозволяли визначити та перевірити усі числові значення складових митної вартості, зважаючи на що, прийняті відповідачем акти є необґрунтованими. 
До суду надійшов відзив, в якому відповідач просить відмовити в задоволенні позовних вимог. Зазначає, що митний орган діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначений Митним кодексом України та іншим законодавством України. У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо правильності визначення митної вартості товару, який ввозився позивачем на митну територію. Зважаючи на це, позивачу було запропоновано надати додаткові документи, які б усували виявлені розбіжності і сумніви. Проте позивач не усунув розбіжності та не підтвердив включення окремих складових митної вартості товарів. 
До суду надійшла відповідь на відзив, в якій позивач просить задовольнити позов. Зазначає, що під час проведення митного контролю відповідачу подано всі необхідні документи, які відповідають вимогам Митного кодексу України та чітко ідентифікують оцінюваний товар, не містять розбіжностей щодо даних, які підлягають обчисленню при визначенні митної вартості товарів, та підтверджують ціну товару. Також виконано вимоги митного органу щодо подання додаткових наявних документів для підтвердження задекларованої митної вартості товару.
До суду надійшли заперечення на відповідь на відзив, в яких відповідач відхилив аргументи позивача та вказав, що оскаржене рішення про коригування митної вартості товарів є правомірним.
До суду надійшли письмові пояснення, в яких позивач зазначає, що для розмитнення товару надано всі необхідні та достатні документи, що дають змогу визначити всі складові митної вартості товару, та містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару.

ІІ. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ
Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 06.06.2025 позовну заяву приватного підприємства "Турфлора" залишено без руху.
Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 20.06.2025 відкрито провадження в цій справі та вирішено її розглянути за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін та витребувано необхідні докази.
Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 03.06.2026 у задоволенні клопотання Хмельницької митниці про розгляд справи №560/9319/25 в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін відмовлено.

ІІІ. ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ
Приватне підприємство "Турфлора" (код ЄДРПОУ - 39514706) є юридичною особою; види діяльності: 46.22 Оптова торгівля квітами та рослинами (основний).
Між приватним підприємством "Турфлора" та компанією "PREMIER FLOWERS TARIM CІCEKCILIK SANAYI TICARET LIMITED SIRKETI" 17.12.2024 укладено зовнішньоекономічний контракт (договір) №12 (далі - Контракт), відповідно до пункту 1.1 якого продавець зобов`язується поставляти, а покупець отримувати та оплачувати товари (зріз свіжих (живих) квітів, гілок та інших частин рослин, тощо; цитруси; фрукти; овочі; городні рослини; кімнатні рослини у горщиках та іншу сільгосппродукцію) згідно з умовами цього Контракту. Найменування, вартість та кількість Товару визначається згідно з Інвойсом на кожну партію Товару. Асортимент, кількість Товарів, що постачаються згідно з умовами цього Контракту, визначаються прийнятим Продавцем замовленням партії Товару та надісланим Продавцю електронною поштою або за телефонними дзвінками, та фіксується в Інвойсі на партію Товару, який є невід`ємною частиною цього Контракту (пункт 2.1. Контракту). Грошова одиниця цін на Товари та платежів - Долар США (пункт 2.2). Продавець поставляє Товар, що продається за цим Контрактом, на умовах ІНКОТЕРМС 2020: СРТ - Старокостянтинів, Україна. Ціна СРТ означає, що конкретна (інвойсова або митна) ціна за Товар включає в себе суму вартості самого Товару, експертного митного оформлення цього Товару з оплатою експертних мит та інших зборів і вартості навантаження та доставки (фрахту) Товару до місця призначення вказаного в п.5.3. цього Контракту (пункти 5.3; 5.4). Розрахунки за цим Контрактом здійснюються в Доларах США шляхом банківського переказу на рахунок, зазначений Продавцем, протягом 180 банківських днів з моменту оформлення Покупцем вантажної митної декларації на Товар (пункт 6.1)
Згідно з пунктом 5.3 Контракту на умовах СРТ та Інвойсу №РRF2025000000019 від 17.04.2025 продавцем поставлено покупцю товар на суму 15344,00 доларів США.
З метою здійснення митного контролю та митного оформлення товару декларантом за посередництвом митного брокера ОСОБА_1 до Хмельницької митниці 22.04.2025 подано електронну митну декларацію №25UA400040009478U8, де було визначено митну вартість товару, що імпортується, за основним методом, за ціною Контракту.
До вказаної митної декларації декларантом надано такі товаросупровідні документи:
- рахунок-фактура (iнвойс) (Commercial invoice) PRF2025000000019 від 17.04.2025;
- автотранспортна накладна (Road consignment note) CR 048363 від 17.04.2025;
- фітосанітарний сертифікат (Phytosanitary certificate) EC/TR A 6090786 від 17.04.2025;
- декларацiя про походження товару (Declaration of origin) PRF2025000000019 від 17.04.2025;
- акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу (у випадках митного огляду, що здійснюється при виконанні митних формальностей під час митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації) UA401080/2025/000540 від 21.04.2025;
- загальна декларація прибуття 25UA141000425026Z0 від 18.04.2025;
- прейскурант (прайс-лист) виробника товару б/н від 18.12.2024;
- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів 12 від 17.12.2024;
- договір про надання послуг митного брокера 3 від 21.04.2025;
- інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації (в якості відомостей про документ зазначається ідентифікатор справи, зґенерований інформаційною системою та переданий декларанту в автоматичному режимі) 12775049 від 22.04.2025;
- заява підприємства, подання якої передує митному оформленню товарів і транспортних засобів 3640/14/28-01-01 від 22.04.2025;
- копія митної декларації країни відправлення 25070100EX00009252 від 17.04.2025;
- митна декларація, за якою було відмовлено у випуску товарів 25UA400040009478U8 від 22.04.2025.
Під час перевірки правильності визначення митної вартості товару за митною декларацією №25UA400040009478U8 від 22.04.2025 відповідач встановив, що рівень митної вартості, заявленої декларантом, був значно нижчий від рівня митної вартості таких же товарів, за тими же кодами згідно з УКТ ЗЕД, митне оформлення яких здійснюється іншими митницями, походженням з Туреччини. Документи, подані разом з митною декларацією на виконання частини 2 статті 53 МК України містили розбіжності та не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, про що декларанту було повідомлено.
За результатами перевірки митної декларації №25UA400040009478U8 від 22.04.2025 та документів, що підтверджують визначену митну вартість товару митним органом відмовлено в митному оформленні товару та складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA400040/2025/000239 від 22.04.2025, а також прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA400000/2025/000099/2 від 22.04.2025, відповідно до якого митну вартість товару було збільшено.
Підставою прийняття рішення про коригування митної вартості товарів №UA400000/2025/000099/2 від 22.04.2025 відповідач зазначив, що при здійсненні аналізу поданих відповідно до ч.2 та ч.3 ст.53 МКУ документів, митним органом було встановлено, що вони містять розбіжності та не підтверджують усі числові значення складових митної вартості, а заявлений рівень митної вартості ставить під сумнів задекларовану митну вартість товарів. Зокрема: заявлений рівень митної вартості окремих товарів (1, 2, 3, 4, 5) не відповідає мінімальному рівню, за яким здійснювалось митне оформлення подібних товарів на інших митницях Держслужби; до митного оформлення не надано замовлення, передбачене пунктами 2.1, 5.1 зовнішньоекономічного контракту та не зафіксоване в інвойсі, як це передбачено п.2.1 контракту; документи, подані згідно ч.2 та ч.3 ст.53 МКУ не містять відомостей щодо числового значення складових митної вартості товарів, зокрема заявлена митна вартість товару на умовах поставки СРТ Старокостянтинів - 15019,20 дол.США, при цьому, відповідно до пропозицій перевізників на сайті пошуку" перевізників Della.ua тариф на перевезення товарів з Туреччини до України складає від 1,95 дол.США/км. Помноживши тариф на перевезення на відстань до м. Старокостянтинів (2109 км) отримаємо 4112,55 дол.США. Отже подані до митного оформлення документи не містять усіх числових значень складових митної вартості, які визначні частиною 10 статті 58 МКУ, в тому числі: витрат на доставку товару до місця ввезення на митну територію України; витрат на навантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до місця ввезення на митну територію України, що суперечить положенням частини 2 статті 53 МКУ, де визначено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, серед інших, є: - транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; - якщо здійснювалося страхування - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. Таким чином, документи не містять відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари та документально підтверджених даних щодо складових митної вартості товарів.
Також у рішенні №UA400000/2025/000099/2 від 22.04.2025 зазначено, що для підтвердження числового значення митної вартості товарів необхідно надати наступні додаткові документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контрасту); виписку з бухгалтерської документації, банківські документи. 
У відповідь декларантом повідомлено про неможливість падання інших додаткових документів. 
Враховуючи, що використані декларантом відомості для цілей визначення митної вартості не підтверджені документально, відповідно до пп. 2, 3 статті 58 МКУ застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 МКУ. Було проведено процедуру консультації та встановлено, що заявлені декларантом відомості про митну вартість товару та обраний метод її визначення не відповідають наявній у митного органу інформації про вартість товарів, відповідно митна вартість буде визначена за другорядним методом відповідно до вимог ст. 64 МКУ. Митна вартість може бути визначена за другорядними методами (ст.59 та 60 МКУ) зважаючи на відсутність у митного органу інформації про ідентичні та подібні товари, що були оформлені у митному відношенні. Митна вартість не може бути визначена за другорядними методами (ст.62 та 63 МКУ) у зв`язку з відсутністю у митного органу інформації основи для віднімання та додавання вартості. 
Джерелом числового значення митної вартості:
товару №1 є МД від 17.04.2025 №25UA100100429895U8 (2,40 дол.США);
товару №2 є МД від 17.04.2025 №25UA100320014048U9 (4.10 дoл.CШA);
товару №3 є МД під 17.04.2025 №25UA100100429895U8 (2.40 дол.США);
товару №4 є МД від 17.04.2025 №25UA100320014048U9 (5,60 дол.США);
товару №5 є МД від 17.04.2025 №25UA100100429896U7 (4,10 дол.США),
згідно з якими здійснено митне оформлення подібних товарів («Гвоздика стандартна», «Рускус», «Гвоздика турецька», «Гербери, гербери міні», «Евкаліпт») за рівнем митної вартості, зазначеної у графі 30 даного рішення. Коригувань на обсяг парті Ідентичних товарів не здійснювалось, оскільки, не виявлено залежності ціни від обсягу партії ідентичних/подібних товарів та в зв`язку з тим, що даний рівень митної вартості є мінімальним серед ідентичних товарів, дата і час яких є максимально наближеною до дати та часу ввезення оцінюваних товарів. Постачання ідентичних товарів здійснювалось на умовах поставки, які передбачають включення транспортних витрат до ціни товару.
Вважаючи оскаржені рішення протиправними, позивач звернувся до суду з цим позовом.

IV. ЗАКОНОДАВСТВО ТА ОЦІНКА СУДУ
Частиною 2 статті 1 Митного кодексу України встановлено, що відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються цим Кодексом, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.
Відповідно до пункту 190.1 статті 190 Податкового кодексу України базою оподаткування для товарів, що ввозяться на митну територію України, є договірна (контрактна) вартість, але не нижче митної вартості цих товарів, визначеної відповідно до розділу ІІІ Митного кодексу України, з урахуванням мита та акцизного податку, що підлягають сплаті і включаються до ціни товарів.
Згідно з частиною 1 статті 49 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Заявлення митної вартості товарів, відповідно до частини 1 статті 52 Митного кодексу України, здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
Приписами частин 4, 5 статті 58 Митного кодексу України визначено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
Відповідно до положень частин 1, 2, 3 статті 53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Згідно з частиною 3 статті 53 Митного кодексу України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та / або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Контроль правильності визначення митної вартості товарів, згідно з частиною 1 статті 54 Митного кодексу України, здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Відповідно до пунктів 1, 2 частини 5 статті 54 Митного кодексу України митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, а у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.
Зі змісту наведених норм слідує, що право митниці витребувати додаткові документи у декларанта з метою вчинення дій, спрямованих на визначення дійсної митної вартості товарів, виникає за наявності у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості декларантом. При цьому, витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України.
Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації. Встановивши відсутність достатніх відомостей, які підтверджують задекларовану митну вартість товарів, орган митної служби повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду України від 02.06.2015 у справі №21-498а15 та Верховного Суду від 18.08.2021 у справі №821/1050/17.
Суд враховує, що позивач надав усі документи, наведені у частині 2 статті 53 Митного кодексу України, які містили числові показники ціни товару.
Щодо твердження митного органу про відсутність інформації щодо окремих складових митної вартості товарів, а саме: документів, які підтверджують митну вартість товарів та її складові, витрати на транспортування оцінюваних товарів до місця ввезення на митну територію України, витрати на навантаження та обробку оцінюваних товарів до місця ввезення на територію України, суд зазначає таке.
Зокрема, відповідно до пункту 5.3 Контракту та інших товаросупроводжуючих документів, що подаються до митного оформлення товару, вказуються та застосовуються базисні умови поставки СРТ - Старокостянтинів, Україна.
СРТ ("Carriage Paid То" ...named place of destination перекладається "Фрахт/перевезення оплачені до" (... назва місця призначення)), означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику (продавець вважається виконав свої зобов`язання з постачання тоді, коли він передав товар, випущений в митному режимі експорту, своєму перевізнику для перевезення до місця призначення). Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Відповідно до положень поставки Продавець зобов`язаний оплатити витрати і фрахт, необхідні для доставки товару у вказане місце призначення, здійснити навантаження товару на транспортний засіб, виконати експортне митне оформлення для вивезення товару з оплатою експортних мит і інших зборів у країні відправлення, однак продавець не зобов`язаний виконувати митні формальності для ввезення товару, сплачувати імпортні мита або виконувати інші імпортні митні процедури при ввезенні.
Таким чином, позивачем для митного оформлення товару не надано транспортні (перевізні) документи, що містять витрати на транспортування, навантаження товару, так як контрактна (інвойсова) ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів, і вартості доставки (фрахту) до місця призначення.
Щодо страхування товару, то відповідно до умов поставки (СРТ-Старокостянтинів, Україна) та п.5.6 Контракту товар, що поставляється за цим Контрактом не підлягає обов`язковому страхуванню та страхування товару не здійснювалося.
Тому усі сумніви митного органу суб`єктивно зазначенні в оскарженому рішенні про коригування митної вартості спростовуються умовами Контракту та іншими документами, що подавалися до митного оформлення.
Разом із тим, відповідно до положень статті 57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.
Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.
У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, орган митної служби повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
Митний орган у своєму рішенні зазначає, що митна вартість не може бути визначена за другорядними методами (стаття 59 та 60 МКУ) з підстав відсутності у митного органу інформації про ідентичні та подібні товари, що були оформлені у митному відношенні. 
При цьому, суд зазначає, що митний орган зазначає, що "джерелом числового значення митної вартості є: товару №1 є МД від 17.04.2025 №25UA100100429895U8 (2,40 дол.США); товару №2 є МД від 17.04.2025 №25UA100320014048U9 (4.10 дoл.CШA); товару №3 є МД під 17.04.2025 №25UA100100429895U8 (2.40 дол.США); товару №4 є МД від 17.04.2025 №25UA100320014048U9 (5,60 дол.США); товару №5 є МД від 17.04.2025 №25UA100100429896U7 (4,10 дол.США), згідно з якими здійснено митне оформлення подібних товарів за рівнем митної вартості, зазначеної у графі 30 даного рішення. Коригувань на обсяг парті ідентичних товарів не здійснювалось, оскільки, не виявлено залежності ціни від обсягу партії ідентичних/подібних товарів та в зв`язку з тим, що даний рівень митної вартості с мінімальним серед ідентичних товарів, дата і час яких є максимально наближеною до дати на часу ввезення оцінюваних товарів. Постачання ідентичних товарів здійснювалось на умовах поставки, які передбачають включення транспортних витрат до ціни товару».
При прийнятті оскарженого рішення відповідач використав виключно інформацію з бази даних митного органу, тобто, при винесенні спірного рішення відповідач керувався не документами, поданими декларантом до митного оформлення, а вже наявною в митного органу ціновою інформацією. 
Разом з тим, формально нижчий рівень митної вартості імпортованого товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватись як заниження декларантом митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості. 
Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 12.07.2022 у справі №814/2172/16.
Рішення про коригування митної вартості товару не може базуватися лише на інформації митниці, оскільки порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних суб`єктами господарських відносин під час здійснення ними зовнішньоекономічної діяльності МК України не передбачено.
Сам факт здійснення митного оформлення подібних товарів за митною вартістю, що є більша заявленої декларантом, не може бути безумовною підставою для коригування відповідачем митної вартості товару.
Як зазначено, для митного оформлення імпортованого товару позивач надав документи, що передбачені частиною 2 статті 53 Митного кодексу України. Подані документи містили достовірні числові дані, які підтверджували митну вартість товарів за ціною договору згідно з вимогами частин 4 та 5 статті 58 Митного кодексу України.
При цьому, неподання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.
У свою чергу відповідач не підтвердив належними доказами та аргументованими доводами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей в частині вартості товару, ознак підробки або відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена за ці товари.
Крім того, посилання відповідача на заниження позивачем митної вартості товару суд відхиляє, оскільки формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості подібних товарів не може вважатися заниженням митної вартості і не є перешкодою для застосування основного методу визначення митної вартості товару, та не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за основним методом визначення його митної вартості.
До такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 18.08.2021 у справі №821/1050/17.
Суд також вказує на висновок Верховного Суду, який відповідає сталій практиці, викладений у постановах від 09.10.2018 у справі №826/24835/15, від 24.01.2019 у справі №820/636/17, від 21.01.2020 у справі №812/2336/14, від 13.02.2020 у справі №810/1175/16, від 26.01.2021 у справі №826/13892/16, відповідно до якого інформація про вищу митну вартість ідентичних товарів не є перешкодою для визначення митної вартості товару на підставі укладеного між сторонами договору, оскільки в інформаційній базі відсутня інформація про коригування заявленої митної вартості товарів, а також інформація щодо можливих судових рішень з питань визначення митної вартості товарів та методів її визначення.
Таким чином, в оскарженому рішенні відповідач навів формальні причини в обґрунтування неможливості застосування основного методу.
Такі загальні посилання на норми МК України зроблені без конкретизації підстав щодо причин незастосування того чи іншого методу визначення митної вартості не є достатніми доводами обґрунтованості прийнятого суб`єктом владних повноважень рішення.
Враховуючи викладене, рішення про коригування митної вартості товарів №UA400000/2025/000099/2 від 22.04.2025 та картка картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA400040/2025/000239 від 22.04.2025, прийняті митним органом без урахування усіх обставин та без дотриманням норм чинного законодавства, а тому, є протиправними і їх слід скасувати.
Інші доводи та заперечення сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують.
Слід зазначити, що згідно з пунктом 58 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Серявін та інші проти України" від 10.02.2010 у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.
Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 09.12.1994).
За нормами частин 1 та 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Наведене свідчить про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог.
Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Позивач сплатив судовий збір у розмірі 6056,00 грн, а тому, ці витрати слід стягнути на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача. Інші докази документально підтверджених судових витрат, понесених позивачем, у матеріалах справи відсутні.
Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

позов приватного підприємства "Турфлора" задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати рішення Хмельницької митниці про коригування митної вартості товарів №UA400000/2025/000099/2 від 22.04.2025.
Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Хмельницької митниці №UA400040/2025/000239 від 22.04.2025.
Стягнути на користь приватного підприємства "Турфлора" судовий збір в розмірі 6056 (шість тисяч п`ятдесят шість) грн 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Хмельницької митниці.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач:	Приватне підприємство "Турфлора" (вул. Івана Франка, 49, м. Старокостянтинів, Хмельницька обл., Хмельницький р-н, 31104 , код ЄДРПОУ - 39514706) 	
Відповідач:	Хмельницька митниця (вул. Пілотська, 2, м. Хмельницький, Хмельницька обл., Хмельницький р-н, 29010 , код ЄДРПОУ - 43997560) 	

Головуючий суддя 		Д.Л. Фелонюк