Справа № 478/531/26 Провадження № 3/478/92/2026 	

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 квітня 2026 року смт. Казанка
Суддя Казанківського районного суду Миколаївської області Іщенко Х.В., за участю секретаря Крюкової О.М., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з Сектору поліцейської діяльності відділення поліції № 1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області про притягнення до адміністративної відповідальності відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, не працюючої, проживаючої по АДРЕСА_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 608396 від 23.04.2026 року, 23.04.2026 року близько 14 год. 00 хв., ОСОБА_1 , знаходячись в громадському місці на вулиці Зарічна в районі будинку № 48 в с-щі Казанка Баштанського району Миколаївської області, в порушення громадського порядку, образливо висловлювалась на адресу ОСОБА_2 а після посилення конфлікту виражалась на її адресу нецензурною лайкою, чим порушила громадський порядок та спокій громадян. На зауваження мешканців не реагувала, чим своїми діями вчинила дрібне хуліганство.
Дії ОСОБА_1 особою яка склала протокол про адміністративне правопорушення були кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.
ОСОБА_1 про час, дату та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення була повідомлена належним чином, на судовий розгляд справи не з`явилась, будь-яких пояснень по суті вчиненого правопорушення не надала. Враховуючи те, що ОСОБА_1 була обізнана про складання відносно неї протоколу про адміністративне правопорушення, будь-яких дій з її боку, спрямованих на визначення результату розгляду справи відносно неї, не вчинялось, тому в силу ч. 1 ст. 268 КУпАП справа розглядається за її відсутності.

Дослідивши матеріали справи, протокол про адміністративне правопорушення, письмові пояснення правопорушника, суд приходить до наступного висновку.
В силу приписів ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Згідно положень ст. 245 КУпАП завданням провадження у справі про адміністративне правопорушення є повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Статтею ст. 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`сувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідност. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.
Диспозицією ст. 173 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, а саме за нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку.
Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.
Також, норма статті 173 КУпАП вказує на правопорушення, які можуть бути віднесені до поняття «інші подібні дії» у розумінні статті 173 КУпАП, які є дуже різноманітними.
Вживання нецензурної лайки та нецензурні висловлювання на адресу того, з ким розмовляють, є зневагою до існуючих правил та норм поведінки в суспільстві і свідчать про хуліганський характер дій. Такі дії спричиняють порушення спокою та душевної рівноваги у потерпілої особи.
Склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП є формальним, коли діяння становить склад проступку незалежно від настання шкідливих наслідків, характеризується зухвалою поведінкою громадян, неповагою до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття.

Протокол про адміністративне правопорушення, серії ВАД № 608396 від 23.04.2026 року, рапорт працівників поліції, заява про скоєння адміністративного правопорушення, письмові пояснення потерпілої ОСОБА_2 , письмові пояснення свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та інші матеріали справи свідчать про те, що дійсно ОСОБА_1 вчинила дрібне хуліганство, що вказує на вчинення нею адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.а вина у вчинені скоєного правопорушення в повній мірі доведена матеріалами справи.
Протокол про адміністративне правопорушення містять і відмітку про роз`яснення положення ст. 63 Конституції України та ст. 268 КУпАП. Протокол підписаний ОСОБА_1 без будь - яких зауважень. При цьому, як вбачається з тексту протоколу, ставлячи свій підпис, ОСОБА_1 погодився з тим, що зі змістом протоколу вона ознайомлена, копію протоколу отримала, внесені в ньго дані правильні. 
В сукупності дослідженні докази вказують на обставини вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 , що характеризувалось висловленням нецензурної лайки на адресу потерпілого та узгоджуються із поясненнями свідків  ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та потерпілї  ОСОБА_2 .
Суддя враховує, що нецензурна лайка це одна з грубих форм неповаги до громадської моральності, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності, а тому, незалежно від того у зв`язку з якими обставинами особа висловлює своє роздратування у формі нецензурної лайки по відношенню до іншої особи, вона скоює проступок, за який підлягає відповідальності в адміністративному порядку.
Хоча словесне хуліганство не загрожує життю та здоров`ю людей, проте використання нецензурних слів виявляє, перш за все, грубе, образливе ставлення до оточуючих. Воно знижує рівень людського спілкування та завдає моральної шкоди духовному стану суспільства, ображає людську гідність.
Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» № 10 від 22 грудня 2006 року, при розгляді адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановити всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясувати чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.
Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.
Оцінивши досліджені у судовому засіданні докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 вчинила дрібне хуліганство, і її дії правильно слід кваліфікувати за ст. 173 КУпАП.
Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу ОСОБА_1 , її ставлення до вчиненого правопорушення, майновий стан, не працюючої, суд вважає, що відповідно до мети адміністративного стягнення, яке застосовується до особи з метою її виховання в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами (ст. 23 КУпАП) необхідним та достатнім для його виправлення буде застосування до ОСОБА_1 міри адміністративного стягнення у виді штрафу на користь держави у мінімальному розмірі.
Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.
Керуючись ст. ст. 33 - 35, 40-1, 221, 252, 280, 283, п. 1 ч. 1 ст. 284, 285 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та застосувати до неї адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51,00 (п`ятдесят одну) гривню.

Стягнути з ОСОБА_1  на користь Держави судовий збір у розмірі 665 (шістсот шістдесят п`ять) грн. 60 (шістдесят) коп. 

Роз`яснити ОСОБА_1 :
- що відповідно до ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу;
- що згідно ст. 308 КУпАП у разі несплати ним штрафу у зазначений строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом, яким стягується подвійний розмір штрафу, а також витрати на облік правопорушення, розмір яких визначається Кабінетом Міністрів України.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.
Апеляційнаскарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновленняцього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.
Апеляційна скарга подається до Миколаївського апеляційного суду через Казанківський районний суд Миколаївськоїобласті.

Суддя Х.В. Іщенко