Справа № 185/1473/25
Провадження № 2/185/4054/26
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 квітня 2026 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Юдіної С.Г. за участю секретаря Мельник А.М., представника відповідача Тихонова В.В. розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Павлограді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про зобов`язання відновити надання банківських послуг, суд 

В С Т А Н О В И В:

Адвокат Макаров В.М. в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом в якому просив суд: зобов`язати Публічне акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» усунути перешкоди у користуванні ОСОБА_1 поточним рахунком № НОМЕР_1 у гривні, відкритим ОСОБА_1 у Публічному акціонерному товаристві «Державний ощадний банк України» та який обслуговується через віртуальну банківську картку, виданою Публічним акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» на ім`я ОСОБА_1 та електронних систем Ощад 24, шляхом розблокування даного поточного рахунку (поновлення проведення зупинених фінансових операцій за даним рахунком та поновлення користування електронними системами Ощад 24). 
В обґрунтування позовних вимог представник позивача посилався на те, що з 12.12.2016 року позивач є клієнтом АТ «Ощадбанк», а саме користується послугами банку для отримання пенсійних виплат. Позивач мала намір увійти до клієнт – банку засобами мобільного додатку електронною системою Ощад 24, через отримання смс-кодів. Два рази система не давала можливості увійти, написавши, що невірно введений код, після другого разу, у вікні входу до клієнт – банку з`явилася інформація, що «збій системи, спробуйте пізніше». Але, пізніше взагалі з`явилася інформація, що «ваш обліковий засіб заблоковано». Тобто, з невідомих причин банк всупереч ЗУ «Про захист прав споживачів» обмежив Позивачу доступ до майна позивача. Після дзвінка на номер 0 800 210 800 позивачці було надано пояснення, що обліковий запис у електронній системі Ощад 24 відповідачем заблоковано, на підставі ЗУ «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдженню зброї масового знищення». Тобто, блокування банківської послуги відповідач здійснив односторонньо, без попереднього повідомлення отримувача споживчих послуг. На звернення позивачки вона отримала лист відповідача № 11/5 16/3429/2024/с від 08.05.2024 року, зазначено що встановлена заборона на проведення операцій по платіжній картці позивачки у зв`язку з компроментацією. Вважає що діями відповідача були порушені її права у зв`язку з чим звернулася до суду. 
Ухвалою від 28.02.2025 року провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження. 
Ухвалами суду від 23.04.2025, 06.08.2025 за клопотанням представника відповідача витребувані докази. 
Представник відповідача надав письмові пояснення по справі, зазначив що у банку були обґрунтовані підстави вважати, що банківська картка позивача перебуває в користуванні інших осіб та у такий спосіб здійснюється незаконне зняття готівки. Банк, як суб`єкт первинного фінансового моніторингу мав право зупинити обслуговування рахунку клієнта. При цьому, банк не відмовляв позивачці в її обслуговуванні в банку, а було лише запропоновано пройти фізичну ідентифікацію клієнта у будь-якій філії банку з паспортом громадянина України або іншим документом, який посвідчує особу. Проте, і до теперішнього часу ОСОБА_1 особисто до банку для проведення ідентифікації не з`явилася.
Позивач (дистанційно) в судовому засіданні позов підтримала, однак в подальших судових засіданнях пояснення не надавала через технічні проблеми у неї зі звуком. 
Представник позивача (дистанційно) в судових засіданнях 15.10.2025, 05.03.2026 двічі, через технічні проблеми у нього зі звуком не зміг фактично вийти на зв`язок. 
В подальшому представник позивача надав до суду клопотання про розгляд справи без його участі та участі позивача. 
Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнав посилаючись на доводи викладені у додаткових письмових поясненнях. 
Вислухав представника відповідача, дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні докази у їх сукупності, судом встановлені наступні фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини. 
ОСОБА_1 є внутрішньо переміщеною особою, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_2 , що підтверджується довідкою від 12.12.2016 року № 000064346 про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи.
Як пояснила в судовому засіданні позивач на даний час вона проживає за кордоном України.
ОСОБА_1 є пенсіонером, що підтвердила в судовому засіданні. 
12.12.2016 ОСОБА_1 підписала заяву про приєднання №2579438/121216 до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) в установі банку ТВБВ №10026/0140 філії – ГУ по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк». 
У заяві про приєднання № 2579438/121216 від 12.12.2016 вказано адресу реєстрації ОСОБА_1 АДРЕСА_3 , адреса проживання або місце тимчасового перебування: АДРЕСА_4 . 
Відповідно до п. 3.1. Заяви про приєднання № 2579438/121216 від 12.12.2016 шляхом підписання цієї Заяви про приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) Клієнт беззастережно приєднується до Договору в редакції, яка на день підписання цієї Заяви про приєднання розміщена на інтернет-сторінці Банку www.oschadbank.ua та укладено з Банком Договір, складовою частиною якого є умови договору банківського рахунку. 
На виконання умов ДКБО Банк відкрив на ім`я ОСОБА_1 поточний рахунок № НОМЕР_2 (за стандартом IBAN НОМЕР_3 ) в гривні України на умовах тарифного пакету «МОЯ КРАЇНА», Тарифів за користування платіжною карткою, розміщених на сайті Банку та на інформаційних стендах, що знаходяться у приміщеннях установ Банку, та надав платіжну картку (п.п. 3.4.1, 3.4.2 Заяви про приєднання №2579438/121216 від 12.12.2016). 
07.11.2022 ОСОБА_1 за допомогою системи ДБО «ОЩАД 24/7» підписала заяву про відкриття поточного рахунку, валюта рахунку: UAH, тарифний пакет: Моя картка, рахунок відкрито у ТВБВ №322669/000140/060140/ 03115 м. Київ, вул. Феодори Пушиної, 23/25. Заяву підписано шляхом введення одноразового цифрового паролю з використанням засобів дистанційного банківського обслуговування. 
09.09.2023 ОСОБА_1 за допомогою системи ДБО «ОЩАД 24/7» підписала заяву про відкриття поточного рахунку, валюта рахунку: UAH, тарифний пакет: Моя картка, рахунок відкрито у ТВБВ № 322669/000140/060140/ 03115 м. Київ, вул. Ореста Васкула, 23/25. Заяву підписано шляхом введення одноразового цифрового паролю з використанням засобів дистанційного банківського обслуговування.
30.12.2023 ОСОБА_1 за допомогою системи ДБО «ОЩАД 24/7» підписала заяву про відкриття поточного рахунку, валюта рахунку: UAH, тарифний пакет: Моя картка, рахунок відкрито у ТВБВ №322669/000140/060140/ 03115 м. Київ, вул. Ореста Васкула, 23/25. Заяву підписано шляхом введення одноразового цифрового паролю з використанням засобів дистанційного банківського обслуговування.
04.04.2024 о 19:21:24 при спробі ОСОБА_1 здійснити операцію по карті було автоматично обмежено на доступ до інтернет-операцій та заблоковано доступ до програми веб-сервісу «Ощад 24/7».
06.04.2024 позивач звернулася до Банку та просила негайно письмово повідомити про конкретні причини блокування їй доступу до майна – пенсії. 
08.05.2024 року на електронну адресу позивача надійшов лист відповідача № 11/5 16/3429/2024/с від 08.05.2024 року, де зазначено, що Банком встановлена заборона на проведення операцій по картці позивачки у зв`язку з компроментацією. Для вирішення питання по суті запропоновано звернутися до відділення банку. 
Відповідно до частини першої статті 1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком.
Згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу.
Пунктом 56 частини першої статті 1 Закону України «Про платіжні послуги» визначено, що платіжна картка - електронний платіжний засіб у вигляді пластикової чи іншого виду картки.
Пунктом 3 частини двадцять першої статті 38 Закону України «Про платіжні послуги» передбачено, що емітент має право зупинити або припинити право користувача на використання електронного платіжного засобу у разі порушення користувачем умов його використання, визначених договором та/або законодавством. Зупинення або припинення права користувача на використання електронного платіжного засобу не припиняє зобов`язань користувача і емітента, що виникли до зупинення або припинення зазначеного права.
Відповідно до статті 1074 ЦК України обмеження прав клієнта щодо розпоряджання грошовими коштами, що знаходяться на його рахунку, не допускається, крім випадків обмеження права розпоряджання рахунком за рішенням суду або в інших випадках, встановлених законом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на рахунку, а також у разі зупинення фінансових операцій, які можуть бути пов`язані з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванням тероризму та фінансуванням розповсюдження зброї масового знищення, замороження активів, що пов`язані з тероризмом та його фінансуванням, розповсюдженням зброї масового знищення та його фінансуванням, передбачених законом. Банк не має права встановлювати заборону на встановлення обтяження, але може встановлювати розумну винагороду.
Пунктом 1 частини другої статті 6 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» суб`єктами первинного фінансового моніторингу є в тому числі банки.
Відповідно до частини сьомої статті 11 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» суб`єкт первинного фінансового моніторингу має право витребувати, а клієнт, представник клієнта зобов`язані подати інформацію (офіційні документи), необхідну (необхідні) для здійснення належної перевірки, а також для виконання таким суб`єктом первинного фінансового моніторингу інших вимог законодавства у сфері запобігання та протидії.
Суб`єкт первинного фінансового моніторингу зобов`язаний здійснювати посилені заходи належної перевірки щодо клієнтів, ризик ділових відносин з якими (ризик фінансової операції без встановлення ділових відносин яких) є високим (частина перша статті 12 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення»).
Відповідно до пунктів 2, 3 розділу ІІ «Критеріїв ризику легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансування розповсюдження зброї масового знищення», затверджених наказом Міністерства фінансів України від 08 липня 2017 року № 584 суб`єкт самостійно визначає та відображає у внутрішніх документах з питань фінансового моніторингу метод та порядок оцінки ризику з урахуванням вимог та рекомендацій, визначених суб`єктом державного фінансового моніторингу, що здійснює державне регулювання та нагляд за діяльністю відповідного суб`єкта. Суб`єкт періодично переглядає власні критерії ризику, а також заходи з управління ризиками з метою їх актуалізації та врахування змін, які відбулися в діяльності самого суб`єкта та в законодавстві у сфері протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення.
У пункті 1 розділу VІ Критеріїв передбачено, що критерії ризику для фінансових операцій, які можуть мати ризик легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансування розповсюдження зброї масового знищення, визначені у додатку 2 до цих Критеріїв. Суб`єкт самостійно може визначати додаткові критерії ризику для фінансових операцій з урахуванням вимог та рекомендацій, визначених суб`єктом державного фінансового моніторингу, що здійснює державне регулювання та нагляд за діяльністю відповідного суб`єкта. У разі виявлення суб`єктом фінансової операції, яка може мати ризик легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансування розповсюдження зброї масового знищення, суб`єкт вживає всіх необхідних заходів для з`ясування, чи підлягає така фінансова операція внутрішньому фінансовому моніторингу. Суб`єкт самостійно визначає, які критерії ризику (крім критеріїв, передбачених Законом, нормативно-правовими актами відповідного суб`єкта державного фінансового моніторингу) використовуються ним під час встановлення ділових (договірних) відносин, а які - у процесі подальшого обслуговування клієнтів з урахуванням вимог та рекомендацій, визначених суб`єктом державного фінансового моніторингу, що здійснює державне регулювання та нагляд за діяльністю відповідного суб`єкта.
У пункті 2 додатку № 2 Критеріїв передбачено, що критерії ризику для фінансових операцій, які можуть мати ризик легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансування розповсюдження зброї масового знищення для суб`єктів, крім банків, при наданні клієнту будь-яких послуг, зокрема, у випадках очевидної невідповідності вхідних/вихідних платежів дійсному призначенню платежу.
Суб`єкт первинного фінансового моніторингу зобов`язаний відмовитися від встановлення (підтримання) ділових відносин/відмовити клієнту у відкритті рахунка (обслуговуванні), у тому числі шляхом розірвання ділових відносин, закриття рахунка/відмовитися від проведення фінансової операції у разі встановлення клієнту неприйнятно високого ризику або ненадання клієнтом необхідних для здійснення належної перевірки клієнта документів чи відомостей (частина перша статті 15 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення»).
Отже, норма статті 15 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» надає банкам право відмовитися в односторонньому порядку від ділових відносин з клієнтами з неприйнятно високим ризиком, зокрема шляхом розірвання договорів.
Верховний Суд у постановах від 21 листопада 2022 року в справі № 757/35987/20-ц, від 09 жовтня 2019 року в справі № 761/28762/18 доходив висновків, що за відсутності обставин, які б свідчили про те, що банком під час встановлення позивачу неприйнятно високого рівня ризику було дотримано процедури, встановлені законодавством та/або внутрішніми документами банку, що підтверджується відповідними доказами, розірвання договорів є неправомірним.
Право банку як суб`єкта первинного фінансового моніторингу відмовитися від договірних відносин шляхом розірвання договорів з вказаних підстав не може бути необмеженим, у зв`язку із чим необхідним є дослідження підстав та обґрунтованості встановлення клієнту відповідної категорії ризику, виходячи з обставин кожної конкретної справи (див. постанови Верховного Суду від 20 грудня 2023 року у справі № 757/34905/22-ц, від 30 жовтня 2023 року в справі № 522/14008/21, від 28 грудня 2022 року в справі № 757/57487/20 та інші).
За змістом положень статті 23 вказаного Закону суб`єкт первинного фінансового моніторингу, що здійснює або забезпечує здійснення фінансових операцій, має право зупинити здійснення таких операцій, якщо вони є підозрілими, та зобов`язаний зупинити такі фінансові операції у разі виникнення підозри, що вони містять ознаки вчинення кримінального правопорушення, визначеного Кримінальним кодексом України.
У день зупинення фінансової операції суб`єкт первинного фінансового моніторингу повідомляє спеціально уповноваженому органу в установленому законодавством порядку про таку фінансову операцію, її учасників та про залишок коштів на рахунку клієнта, відкритому суб`єктом первинного фінансового моніторингу, який зупинив здійснення фінансової операції, та у разі зарахування коштів на транзитний рахунок суб`єкта первинного фінансового моніторингу - про залишок коштів на такому рахунку в межах зарахованих сум. Таке зупинення фінансових операцій здійснюється без попереднього повідомлення клієнта на два робочі дні з дня зупинення включно.
Спеціально уповноважений орган може прийняти рішення про подальше зупинення фінансових операцій, здійснене відповідно до частини першої цієї статті, на строк до семи робочих днів, про що зобов`язаний негайно повідомити суб`єкта первинного фінансового моніторингу, а також правоохоронні органи, уповноважені приймати рішення відповідно до Кримінального процесуального кодексу України.
Спеціально уповноважений орган у разі виникнення підозр може прийняти рішення про зупинення видаткових фінансових операцій на строк до семи робочих днів, про що зобов`язаний негайно повідомити суб`єкту первинного фінансового моніторингу, а також правоохоронним органам, уповноваженим приймати рішення відповідно до Кримінального процесуального кодексу України. У такому разі суб`єкт первинного фінансового моніторингу зобов`язаний в день отримання, але не пізніше 11 години наступного робочого дня після отримання відповідного рішення, повідомити спеціально уповноваженому органу про залишок коштів на рахунку клієнта, фінансові операції (кошти) за яким були зупинені, та у разі зупинення фінансових операцій на транзитних рахунках суб`єкта первинного фінансового моніторингу - про залишок коштів на таких рахунках у межах зарахованих сум.
Відповідно до частини п`ятої статті 17 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» у разі прийняття рішення відповідно до частин другої і третьої цієї статті спеціально уповноважений орган протягом строку подальшого зупинення відповідних фінансових операцій або зупинення видаткових фінансових операцій проводить аналітичну роботу, збирає необхідну додаткову інформацію, обробляє, перевіряє, аналізує її та у разі, якщо за результатами перевірки: ознаки легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансування тероризму, або вчинення іншого кримінального правопорушення, не підтверджуються, спеціально уповноважений орган зобов`язаний негайно, але не пізніше наступного робочого дня, скасувати своє рішення про подальше зупинення відповідних фінансових операцій або зупинення видаткових фінансових операцій та повідомити про це суб`єкта первинного фінансового моніторингу; є мотивовані підозри, - спеціально уповноважений орган приймає рішення про продовження зупинення відповідних фінансових операцій (видаткових фінансових операцій), готує і подає відповідний узагальнений матеріал або додатковий узагальнений матеріал правоохоронним органам, уповноваженим приймати рішення відповідно до Кримінального процесуального кодексу України, та в день прийняття такого рішення інформує відповідного суб`єкта первинного фінансового моніторингу про дату закінчення строку зупинення відповідних фінансових операцій. Строк зупинення відповідних фінансових операцій продовжується спеціально уповноваженим органом з наступного робочого дня після подання відповідного узагальненого матеріалу або додаткового узагальненого матеріалу за умови, що загальний строк такого зупинення не перевищуватиме 30 робочих днів.
Строки зупинення фінансової (фінансових) операції (операцій) суб`єктами первинного фінансового моніторингу та спеціально уповноваженим органом, зазначені у частинах першій п`ятій цієї статті, є остаточними та продовженню не підлягають (частина 6 статті 17 Закону).
Відповідно до пункту 91 постанови Правління Національного банку України від 26 червня 2015 року № 417 «Про затвердження Положення про здійснення банками фінансового моніторингу» банк зобов`язаний інформувати визначені законодавством України правоохоронні органи за місцем розташування банку про фінансові операції, стосовно яких є підстави підозрювати, що вони пов`язані, стосуються або призначені для фінансування тероризму чи фінансування розповсюдження зброї масового знищення, та їх учасників у день виявлення, але не пізніше наступного робочого дня з дня реєстрації таких фінансових операцій.
Банк наділений правом відмовитися від подальших ділових відносин з клієнтом та розірвати відповідний договір в односторонньому порядку у випадку встановлення клієнту неприйнятно високого ризику внаслідок проведення внутрішньої перевірки.
Однак, право банку відмовитися від договірних відносин шляхом розірвання договору банківського рахунка з підстав встановлення клієнту неприйнятно високого ризику за результатами оцінки чи переоцінки ризику не є абсолютним, а умовним, таким, що залежить від настання певних визначених законом обставин, тобто лише за умови встановлення клієнту неприйнятно високого ризику внаслідок проведення внутрішньої перевірки.
Право банку як суб`єкта первинного фінансового моніторингу відмовитися від договірних відносин шляхом розірвання договору не є необмеженим, судам необхідно в кожному випадку, виходячи з встановлених обставин справи, досліджувати підстави та обґрунтованість встановлення клієнту такої категорії ризику.
Аналогічний правовий висновок викладений в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду № 910/18504/20 від 20 січня 2022 року.
АТ «Ощадбанк» не розривав правовідносини з ОСОБА_1 а тільки обмежив їй певні банківські послуги, запропонувавши пройти особисту ідентифікацію в будь якому відділенні банку, що останньою зроблено не було.
Пунктами 6, 27 частин першої статті 1 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» визначено, що верифікація - заходи, що вживаються суб`єктом первинного фінансового моніторингу з метою перевірки (підтвердження) належності відповідній особі отриманих суб`єктом первинного фінансового моніторингу ідентифікаційних даних та/або з метою підтвердження даних, що дають змогу встановити кінцевих бенефіціарних власників чи їх відсутність.
Ідентифікація - заходи, що вживаються суб`єктом первинного фінансового моніторингу для встановлення особи шляхом отримання її ідентифікаційних даних. Належна перевірка здійснюється в разі, зокрема, виникнення сумнівів у достовірності чи повноті раніше отриманих ідентифікаційних даних клієнта (положення частини четвертої статті 11 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, інансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення»).
Відповідно до частини п`ятої статті 11 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» Ідентифікація та верифікація клієнта здійснюються до встановлення ділових відносин, вчинення правочинів (крім випадків, передбачених цим Законом), проведення фінансової операції, відкриття рахунка.
Згідно із частиною п`ятнадцятою статті 11 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення»повторна ідентифікація та верифікація клієнта (його представника) не є обов`язковими, якщо ця особа раніше була ідентифікована та верифікована згідно з вимогами закону, за умови відсутності у суб`єкта первинного фінансового моніторингу підозр та/або підстав вважати, що наявні документи, дані та/або інформація про клієнта (представника клієнта) є нечинними (недійсними) та/або неактуальними.
Судом було встановлено, що 04.04.2024 о 19:21:24 при спробі Клієнта – ОСОБА_1 здійснити переказ на картку № НОМЕР_4 ( НОМЕР_5 ) видану АТ «ПУМБ», картку ОСОБА_1 було автоматично обмежено на доступ до інтернет-операцій та заблоковано доступ до програми веб-сервісу "Ощад 24/7" до підтвердження/ оскарження операцій держателем. 
31.07.2023 картка НОМЕР_4 (020883), яка видана АТ «ПУМБ» була внесена до стоп-списку АТ «Ощадбанк», так як клієнт Ощадбанку став жертвою шахрайських операцій і отримувачем шахрайського переказу була зазначена вище картка. 
В результаті подальше зарахування через програму веб-сервісу "Ощад 24/7" на вищевказану картку було відхилено і доступ до програми веб-сервісу "Ощад 24/7" заблоковано для запобігання ймовірного шахрайства. 
Банк маючи підстави вважати, що контроль клієнта за платіжною карткою втрачено, що призвело до обмеження доступу до інтернет операцій та блокуванню доступу до програми веб-сервісу "Ощад 24/7" до підтвердження/оскарження операцій держателем. 
В той же час, позивач ОСОБА_1 мала можливість і далі користуватись рахунками, та власними коштами на них, за допомогою особистої присутності або через належного представника у відділеннях Банку.
Якщо ОСОБА_1 підтвердила б операції їй необхідно було звернутись у відділення Банку з пакетом документів, після чого доступ до інтернет-операцій та програми веб-сервісу "Ощад 24/7" було б відновлено. В разі не підтвердження або відмови від вказаної операції - картка вважається скомпрометованою, і для отримання доступу до інтернет-операцій та програми веб сервісу "Ощад 24/7" необхідно за заявою ОСОБА_1 провести перевипуск платіжної картки з новим номером. 
Отже Банк рахунки ОСОБА_1 не блокував, надання банківських послуг АТ «Ощадбанк» не припинялось, перешкоди у користуванні грошовими коштами у позивача відсутні. 
Станом на час розгляду справи ОСОБА_1 особисто до відділення Банку для проведення ідентифікації та верифікації відповідно до умов Договору не з`явилася, документи необхідні для проведення ідентифікації не надала. 
Таким чином на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
Судові витрати підлягають компенсації за рахунок держави у порядку встановленому Кабінетом Міністрів України.   
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 4, 10, 11-13, 81, 95, 263-265 ЦПК України, суд - 
У Х В А Л И В :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про зобов`язання відновити надання банківських послуг – відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня його проголошення апеляційної скарги. 

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження відповідно та в порядку і строки, визначені ст. 354 ЦПК України.

Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене).

Рішення знаходиться в Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою: http://reyestr.court.gov.ua.

Учасники справи: 

Позивач : ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_6 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 .
Відповідач : Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України», код ЄДРПОУ: 00032129, адреса: м. Київ, вул. Госпітальна, 12-Г. 

Суддя          С.  Г.  Юдіна