ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
РІШЕННЯ 
27 квітня 2026 року (10:00)	Справа № 280/10894/25 м.Запоріжжя	
Запорізький окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Калашник Ю.В., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області (69057, м.Запоріжжя, просп.Соборний, буд.158-б; код ЄДРПОУ 20490012) до Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області (69057, м.Запоріжжя, вул.Перемоги, буд.129, код ЄДРПОУ 41127371), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Приватне підприємство «БУДРОБОТСЕРВІС», (69096, м. Запоріжжя, вул. Мурманська, буд.118, код ЄДРПОУ 33836494) про визнання протиправним та скасування висновку,

ВСТАНОВИВ:
09.12.2025 через підсистему «Електронний суд» до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області (далі – позивач) до Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області (далі – відповідач), в якій позивач просить: визнати протиправним та скасувати Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 26.11.2025 № UA-2025-10-17-012339-a.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачем правомірно та обґрунтовано було відхилено тендерну пропозицію ФОП ОСОБА_1 у зв`язку з невідповідністю її вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу 1 частини третьої статті 22 Закону №922-VIII (згідно з абзацем 5 підпункту 2 пункту 44 Особливостей). В оскаржуваному висновку за результатами проведеного моніторингу зазначено про порушення позивачем пункту 43 Особливостей в частині не розміщення повідомленням з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та документах, що подані ФОП « ОСОБА_1 ». Відповідач пов`язує зазначену вимогу з відсутністю на пропозиції учасника кваліфікованого електронного підпису. В той же час, недоліки пропозиції учасника ФОП « ОСОБА_1 » не обмежуються накладенням неналежного електронного підпису та містять інші порушення вимог тендерної документації, які унеможливлюють застосування пункту 43 Особливостей. Порушення в оформленні тендерної пропозиції ФОП « ОСОБА_1 » не є відсутністю інформації та /або документів в розумінні п.43 Особливостей, оскільки вони стосується форми подання документів, а їх виправлення мало б наслідком повне оновлення документів пропозиції, що порушило б принцип прозорості публічних закупівель, закарбованого в ст.5 Закону №922- VIII, та не відповідало б п.33 Особливостей, який надає право учасникам подавати пропозиції лише до закінчення кінцевого строку їх подання. Так, учасник ФОП ОСОБА_1 оформив тендерну пропозицію без підписання поданих документів особистим підписом або кваліфікованим електронним підписом, як в паперовому, так і в електронному вигляді, фактично не надавши жодного документу, відповідного вимогам тендерної документації. Зазначає, що відсутність підпису на документі нівелює юридичну силу такого документу. Наступною економічно вигідною пропозицією електронною системою закупівель визначено пропозицію ПП «БУДРОБОТСЕРВІС», якого визначено переможцем, та в подальшому, з яким укладено договір від 07.11.2025 №291 щодо проведення поточного ремонту зали очікування та обслуговування громадян, санітарних кімнат за адресою: АДРЕСА_1 . Враховуючи відповідність тендерної пропозиції учасника ПП «БУДРОБОТСЕРВІС» вимогам тендерної документації, дотримання положень Закону №922-VIII, Особливостей при укладанні договору, розірвання такої угоди є безпідставним в розумінні ст. 651 ЦК України. Отже, вимога відповідача щодо вжиття заходів у вигляді припинення зобов`язань є незаконною та безпідставною, а висновок про результат моніторингу процедури закупівлі в цій частині є протиправним і таким, що підлягає скасуванню. Крім того, надання Замовником 24 годин на усунення невідповідностей не гарантувало усунення Учасником виявлених порушень у зазначений строк та відповідно не мало обов`язковим наслідком укладення Договору у закупівлі саме з ФОП « ОСОБА_1 ». Тому вимога відповідача щодо припинення договірних відносин з ПП «БУДРОБОТСЕРВІС» є необґрунтованою та безпідставною. На підставі викладеного, просить позовні вимоги задовольнити.
Ухвалою суду від 15.12.2025 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у письмовому провадженні). Залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Приватне підприємство «БУДРОБОТСЕРВІС».
02.01.2026 до суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх. №136), в якому зазначає, що за результатами моніторингу встановлено порушення вимог пункту 43 Особливостей в частині безпідставного відхилення тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 , яка була найбільш економічно вигідною, та порушення Замовником принципів публічних закупівель, визначених статтею 5 Закону №922-VIII, зокрема, щодо об`єктивного та неупередженого визначення переможця процедури закупівлі, максимальної економії, ефективності та пропорційності. Зазначає, що відхилення пропозиції учасника ФОП ОСОБА_1 без надання йому 24 годин на виправлення є порушенням пункту 43 Особливостей, оскільки використання УЕП замість КЕП не змінює суті тендерної пропозиції учасника. Окрім того, зазначає, що орган фінансового контролю має право як і висувати замовникам обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення порушень шляхом припинення зобов`язань за укладеним договором, так і право на ініціювання питання про визнання договору недійсним. Водночас, статтею 43 Закону №922-VIII регламентовано вичерпний перелік підстав для автоматичного визнання договору закупівлі нікчемним. Також, орган фінансового контролю має право звертатися до суду лише у визначених випадках: у разі невиконання підконтрольною установою висунутих вимог, або у випадку не здійснення повернення коштів у дохід держави. Отже, чинним законодавством встановлено дискрецію органу державного фінансового контролю щодо визначення форми усунення встановлених порушень в залежності від виду цих порушень».
Враховуючи викладене, відповідач вважає, що оскаржуваний висновок складений відповідачем на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, обґрунтовано, тобто на підставі всебічного та неупередженого аналізу всіх доказів (документів) по вищевказаній процедурі закупівлі, є співвідносним тим виявленим порушенням, які були зафіксовані в ході проведення моніторингу та з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, у зв`язку з чим позовні вимоги задоволенню не підлягають. З урахуванням наведеного, просить відмовити у задоволенні позовних вимог. 
Письмових пояснень по суті спору від представника третьої особи до суду не надходили. 
Згідно зі ст. 258 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
Згідно з ч. 4 ст. 243 КАС України, судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Таким чином, суд визнав за доцільне вирішити справу за наявними в ній матеріалами, в порядку письмового провадження.
Суд, оцінивши повідомлені обставини та наявні у справі докази у їх сукупності, встановив наявність достатніх підстав для прийняття законного та обґрунтованого рішення у справі.
Розглянувши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини.
17.10.2025 ГУ ПФУ в Запорізькій області оголошено закупівлю за предметом «Поточний ремонт зали очікування та обслуговування громадян, санітарних кімнат за адресою: м.Запоріжжя, вул. Олександрівська, буд.10», ДК 021:2015:45450000-6, ID: UA-2025 10-17-012339-а.
29.10.2025 за результатами розгляду тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 у рамках процедури закупівлі позивачем прийняте рішення №374 про відхилення тендерної пропозиції Учасника ФОП « ОСОБА_1 », в якому зазначено, що тендерною документацією визначено ряд вимог до учасників, що не повністю виконані Учасником ФОП « ОСОБА_1 ». Учасник ФОП « ОСОБА_1 » оформив тендерну пропозицію та додані до неї документи без засвідчення їх підписом та без накладення КЕП Учасника. На тендерну пропозицію учасника та додані до неї документи накладено удосконалений електронний підпис Учасника, що не відповідає зазначеним вище вимогам та Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги». Таким чином відсутні подані належним чином документи тендерної пропозиції Учасника. Отже, згідно з підпунктом 2 пункту 44 Особливостей замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли тендерна пропозиція не відповідає вимогам, встановленим у тендерній документації відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» (т.1 а.с.109).
30.10.2025 за результатами розгляду тендерної пропозиції ПП «БУДРОБОТСЕРВІС» позивачем прийняте рішення №382 про визначення ПП «БУДРОБОТСЕРВІС» переможцем процедури закупівлі (т.1 а.с.111-113).
07.11.2025 за результатами процедури закупівлі між позивачем та ПП «БУДРОБОТСЕРВІС» укладено договір №291 на «Поточний ремонт зали очікування та обслуговування громадян, санітарних кімнат за адресою: м.Запоріжжя, вул. Олександрівська, буд.10, ДК 021:2015:45450000-6» (т.1 а.с.114-118).
На підставі наказу від 17.11.2025 № 118-з «Про початок моніторингу закупівель» на підставі виявлених органом державного фінансового контролю ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, відповідачем проведено моніторинг процедури закупівлі: UA-2025-10-17-012339-а, яку проводив позивач, предмет закупівлі: Поточний ремонт зали очікування та обслуговування громадян, санітарних кімнат за адресою: м.Запоріжжя, вул. Олександрівська, буд. 10 (код ДК 021:2015: 45450000-6 - Інші завершальні будівельні роботи), очікуваною вартістю 985 920,00 гривень.
Обставини проведення моніторингу процедури закупівлі №UA-2025-10-17-012339-а, відображені у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2025-10-17-012339-а оприлюдненому в електронній системі закупівель 26.11.2025 (т.1 а.с.8-9).
У констатуючій частині оскаржуваного висновку зазначено, що під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель ГУ ПФУ в Запорізькій області (далі - Замовник) на 2025 рік; оголошення про проведення процедури закупівлі; тендерну документацію, затверджену рішенням уповноваженої особи від 17.10.2025 №349; тендерні пропозиції фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (далі - ФОП ОСОБА_1 ) та приватного підприємства «БУДРОБОТСЕРВІС» (далі - ПП «БУДРОБОТСЕРВІС»); протокольні рішення уповноваженої особи від 29.10.2025 №374 та від 30.10.2025 № 382; повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей до учасника ПП «БУДРОБОТСЕРВІС»; повідомлення про намір укласти договір, оприлюднене в електронній системі закупівель 30 жовтня 2025 року; договір про закупівлю від 07.11.2025 №291; пояснення Замовника на запит органу державного фінансового контролю від 18.11.2025, отримані через електронну систему закупівель 21.11.2025.
Під час моніторингу встановлено, що Замовником відхилено тендерну пропозицію ОСОБА_1 з ціною 865 178,01 грн. яка є найбільш економічно вигідною, на підставі пп. 2 п. 44 Особливостей, як таку, що не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону. 
Так, відповідно до протоколу відхилення від 29.10.2025 №374, учасником ФОП ОСОБА_1 на тендерну пропозицію та додані до неї документи накладено удосконалений електронний підпис замість кваліфікованого, як те вимагалось умовами тендерної документації до даних торгів.
Пунктом 43 Особливостей замовників зобов`язано надавати учаснику 24 години на усунення виявлених невідповідностей в тендерній пропозиції учасника (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції). 
Накладення учасником удосконаленого електронного підпису на тендерну пропозицію та додані до неї документи замість кваліфікованого не відноситься ані до випадку відсутності забезпечення тендерної пропозиції, ані до випадку відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції, а отже, така невідповідність могла бути виправлена у порядку, встановленому пунктом 43 Особливостей, та лише у разі невиправлення протягом 24 годин з моменту розміщення Замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей учасником у Замовника виникла б підстава для відхилення тендерної пропозиції учасника ФОП ОСОБА_1 , що передбачено абзацом п`ятим підпункту 1 пункту 44 Особливостей. 
У зв`язку з цим в ході моніторингу через електрону систему 18.11.2025 Замовнику направлено запит щодо надання пояснення з цього приводу. 
На запит органу державного фінансового контролю Замовником 21.11.2025 надано пояснення, що тендерна документація передбачає альтернативу подачі документів учасником: надання засвідчених печаткою та підписаних уповноваженою особою документів або надання електронних документів із засвідченням кожного документа кваліфікованим електронним підписом. Учасник ФОП ОСОБА_1 оформив тендерну пропозицію із підписанням її удосконаленим електронним підписом, який не є кваліфікованим та без підписання жодного з поданих документів. Оскільки, документи Учасника ФОП ОСОБА_1 надані без засвідчення їх підписом, як в паперовому, так і в електронному вигляді, за твердженням Замовника, фактично не надано жодного документу, відповідного вимогам замовника. Таким чином, на думку Замовника, відсутні підстави для надання строку для усунення невідповідностей в інформації та документах відповідно до пункту 43 Особливостей. 
Отже, Замовником не надано учаснику ФОП ОСОБА_1 можливості усунення виявленої невідповідності, чим порушено вимоги пункту 43 Особливостей, що призвело до порушення приписів статті 5 Закону, зокрема щодо об`єктивного та неупередженого визначення переможця процедури закупівлі, максимальної економії, ефективності та пропорційності. 
Замовник безпідставно відхилив тендерну пропозицію ФОП ОСОБА_1 , ціна якої становила 865 178,01 грн., та яка на 93 143,99 грн. дешевша за остаточну цінову пропозицію в сумі 958 332,00 грн. переможця торгів ПП «БУДРОБОТСЕРВІС».
За результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій встановлено порушення вимог пункту 43 Особливостей в частині безпідставного відхилення найбільш економічно вигідної тендерної пропозиції, та принципів публічних закупівель, визначених статтею 5 Закону. За результатами аналізу визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації щодо зазначеної закупівлі, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону та Особливостей, укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця - порушень не встановлено.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», відповідач зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, вжити заходів щодо припинення договірних відносин, враховуючи норми договору, Закону України «Про публічні закупівлі», Цивільного кодексу України, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Вважаючи висновок відповідача про результати моніторингу процедури закупівлі від 26.11.2025 № UA-2025-10-17-012339-a протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся з цим позовом до суду.
Всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, дослідивши надані позивачем та відповідачем докази, суд приходить до наступних висновків.
За приписами частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відтак суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України від 26.01.1993 №2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон № 2939-XII). 
Відповідно до статті 1 Закону №2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади зі спеціальним статусом, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
Контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. (ст. 5 Закону № 2939-XII).
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України від 25.12.2015 №922-VIII «Про публічні закупівлі» (далі - Закон №922-VIII).
Пунктами 14, 31, 32 частини першої статті 1 Закону №922-VIII визначено, що:
моніторингом процедури закупівлі є аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель; 
тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель; 
тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.
Частиною першою статті 8 Закону № 922-VIII визначено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Згідно з абзацом 1 пункту 3 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (далі – Особливості), «замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом». Відповідно до абзацу 1 пункту 28 Особливостей, «тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону з урахуванням цих особливостей». Згідно з абзацом 10 пункту 28 Особливостей, «у тендерній документації зазначаються, Перелік всіх документів та/або всієї інформації, які подаються учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, та перелік всіх документів та/або всієї інформації, які подаються переможцем процедури закупівлі, оформлюються двома окремими додатками до тендерної документації. У зазначених переліках замовник розміщує посилання на відповідні вимоги тендерної документації, якщо включення таких вимог до переліків у повному обсязі ускладнило б їх сприйняття».
Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 22 Закону №922-VIII, у тендерній документації зазначаються один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі», підстави, встановлені статтею 17 Закону України «Про публічні закупівлі», та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Згідно з пунктом 15 частини 2 статті 22 Закону №922-VIII, у тендерній документації зазначаються розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати). Згідно з ч. 3 ст. 22 Закону №922-VIII, тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
У постанові Верховного Суду від 09 січня 2024 року у справі №640/1449/19 викладений наступний правовий висновок:
«28. Верховний Суд уважає за необхідне зазначити, що за змістом цитованих вище правових норм саме замовник наділений повноваженнями щодо розроблення на основі вимог Закону № 922-VIII тендерної документації, якою визначаються конкретні умови закупівлі та, зокрема, визначаються кваліфікаційні критерії відповідно до статті 16 згаданого Закону, а також спосіб їх підтвердження.
29. Іншими словами, інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим кваліфікаційним критеріям визначається безпосередньо замовником у тендерній документації, виходячи зі специфіки предмета закупівлі, керуючись принципами здійснення закупівель, закріпленими у статті 3 Закону № 922-VIII, та з дотриманням вимог чинного законодавства».
Згідно з пунктом 43 Особливостей, якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.
Під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції та/або подання яких вимагається тендерною документацією, розуміється у тому числі відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачається тендерною документацією (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції). Невідповідністю в інформації та/або документах, які надаються учасником процедури закупівлі на виконання вимог технічної специфікації до предмета закупівлі, вважаються помилки, виправлення яких не призводить до зміни предмета закупівлі, запропонованого учасником процедури закупівлі у складі його тендерної пропозиції, найменування товару, марки, моделі тощо.
Замовник не може розміщувати щодо одного і того ж учасника процедури закупівлі більше ніж один раз повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, крім випадків, пов`язаних з виконанням рішення органу оскарження.
Отже, пунктом 43 Особливостей чітко визначено, що у разі встановлення під час розгляду тендерної пропозиції невідповідності у поданих документах, або відсутності у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачається тендерною документацією, Замовник зобов`язаний розмістити повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.
Щодо встановлених порушень вимог пункту 43 Особливостей в частині безпідставного відхилення найбільш економічно вигідної тендерної пропозиції, та принципів публічних закупівель, визначених статтею 5 Закону №922-VIII.
Так, в ході проведення моніторингу даної закупівлі відповідачем здійснено перевірку електронного підпису ФОП ОСОБА_1 , накладеного на його тендерну пропозицію, на сайті центрального засвідчувального органу за посиланням https://czo.goy.ua/yerify, та встановлено таке:
Підписувач - Стефанюк Василь Іванович, П.І.Б. - Стефанюк Василь Іванович, Країна – Україна, РНОКПП – НОМЕР_1 , Час підпису (підтверджено кваліфікованою позначкою часу для підпису від Надавача) - 21:38:37 24.10.2025, Сертифікат виданий - КНЕДП ТОВ "Вчасно Сервіс", Серійний номер - 2DBD5940D955E12A04000000BEF200009F761300, Тип носія особистого ключа – Незахищений, Алгоритм підпису - ДСТУ 4145, Тип підпису – Удосконалений, Тип контейнера - Підпис та дані в одному файлі (CAdES enveloped), Формат підпису - З повними даними для перевірки (CAdES-Х Long), Сертифікат – Кваліфікований.
Частиною 3 статті 12 Закону №922-VIII визначено, що під час використання електронної системи закупівель з метою подання тендерних пропозицій/пропозицій та їх оцінки документи та дані створюються та подаються з урахуванням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги».
Відповідно до статті 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.
Закон України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» (далі - Закон про електронну ідентифікацію) визначає правові та організаційні засади електронної ідентифікації та надання електронних довірчих послуг, а також регулює відносини, що виникають між юридичними, фізичними особами, суб`єктами владних повноважень у процесі надання і отримання послуг електронної ідентифікації та електронних довірчих послуг.
Згідно з частиною першої статті 1 зазначеного Закону:
- електронна ідентифікація - процес використання ідентифікаційних даних особи в електронній формі, які однозначно визначають фізичну, юридичну особу або уповноваженого представника юридичної особи (пункт 11);
- електронний підпис - електронні дані, що додаються до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються підписувачем як підпис (пункт 15);
- кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, що створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису (пункт 25);
- удосконалений електронний підпис, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису - удосконалений електронний підпис, що створюється з використанням кваліфікованого сертифіката електронного підпису, виданого кваліфікованим надавачем електронних довірчих послуг та не містить відомостей про те, що особистий ключ зберігається в засобі кваліфікованого електронного підпису (пункт 59);
- кваліфікований сертифікат електронного підпису - сертифікат електронного підпису, що видається кваліфікованим надавачем електронних довірчих послуг і відповідає вимогам, встановленим частиною другою статті 23 цього Закону (пункт ЗО).
Згідно з частиною 3 статті 15 Закону про електронну ідентифікацію, використання кваліфікованих електронних підписів та печаток забезпечує високий рівень довіри до засобів електронної ідентифікації, з використанням яких створюються такі електронні підписи та печатки, а також до схем електронної ідентифікації, в рамках яких видаються відповідні засоби електронної ідентифікації.
Використання удосконалених електронних підписів та печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів, забезпечує середній рівень довіри до засобів електронної ідентифікації, з використанням яких створюються такі електронні підписи та печатки, а також до схем електронної ідентифікації, в рамках яких видаються відповідні засоби електронної ідентифікації.
Частиною 2 статті 17 Закону про електронну ідентифікацію визначено, що органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи публічного права та їх посадові особи використовують кваліфіковані електронні підписи та печатки, а також електронні підписи та печатки, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів.
На виконання вимог частин 2 і 3 статті 17-1 Закону про електронну ідентифікацію Уряд постановою від 12.12.2023 №1298 «Про затвердження вимог до форматів удосконалених електронних підписів та печаток, які використовуються для надання електронних публічних послуг, та вимог до створення та перевірки удосконалених електронних підписів та печаток, що базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів» (далі — Постанова №1298) затвердив вимоги до форматів удосконалених електронних підписів та печаток, які використовуються для надання електронних публічних послуг.
Постанова № 1298 набрала чинності одночасно із Законом України № 2801-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення укладення угоди між Україною та Європейським Союзом про взаємне визнання кваліфікованих електронних довірчих послуг та імплементації законодавства Європейського Союзу у сфері електронної ідентифікації», тобто з 31.12.2023.
Враховуючи вищезазначене, якщо інше не встановлено законом, законодавством у сфері електронної ідентифікації та електронних довірчих послуг дозволяється використання електронних підписів, що базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів.
Водночас, відповідно до частини 5 статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» замовникам забороняється вимагати від учасників засвідчувати документи (матеріали та інформацію), що подаються у складі тендерної пропозиції, печаткою та підписом уповноваженої особи, якщо такі документи (матеріали та інформація) надані у формі електронного документа через електронну систему закупівель із накладанням електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, відповідно до вимог Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги».
Підсумовуючи вищезазначене, тендерна пропозиція ФОП ОСОБА_1 підписана удосконаленим електронним підписом, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису (УЕП), хоча й з недотриманням вимог пункту 1 розділу III тендерної документації Замовника в частині накладення саме кваліфікованого електронного підпису (КЕП), проте накладений підпис УЕП дає змогу здійснити електронну ідентифікацію підписувача та виявити порушення цілісності електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис.
Пунктом 43 Особливостей замовників зобов`язано надавати учаснику 24 години на усунення виявлених невідповідностей в тендерній пропозиції учасника (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції). 
Відповідно до абзацу п`ятого підпункту 1 пункту 44 Особливостей, замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли: учасник процедури закупівлі не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у складі своєї тендерної пропозиції, та/або змінив предмет закупівлі (його найменування, марку, модель тощо) під час виправлення виявлених замовником невідповідностей, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей.
Суд погоджується із доводами відповідача, що накладення учасником удосконаленого електронного підпису на тендерну пропозицію та додані до неї документи замість кваліфікованого не відноситься ані до випадку відсутності забезпечення тендерної пропозиції, ані до випадку відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції, а отже, така невідповідність могла бути виправлена у порядку, встановленому пунктом 43 Особливостей, та лише у разі невиправлення протягом 24 годин з моменту розміщення Замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей учасником у Замовника виникла б підстава для відхилення тендерної пропозиції учасника ФОП ОСОБА_1 , що передбачено абзацом п`ятим підпункту 1 пункту 44 Особливостей. 
Відтак, відхилення пропозиції учасника ФОП ОСОБА_1 без надання йому 24 годин на виправлення є порушенням пункту 43 Особливостей, оскільки використання УЕП замість КЕП не змінює суті тендерної пропозиції учасника.
Беручи до уваги вищезазначене, суд приходить до висновку, що такі дії Замовника (безпідставне відхилення тендерної пропозиції учасника) призвели до порушення приписів статті 5 Закону України «Про публічні закупівлі», зокрема щодо об`єктивного та неупередженого визначення переможця процедури закупівлі, максимальної економії, ефективності та пропорційності.
Так, Замовник безпідставно відхилив тендерну пропозицію ФОП ОСОБА_1 , ціна якої становила 865 178,01 грн, та яка на 93 143,99 грн. дешевша за остаточну цінову пропозицію у сумі 958 332,00 грн. переможця торгів ПП «БУДРОБОТСЕРВІС».
Щодо викладеного у висновку від 26.11.2025 №UA-2025-10-17-012339-a зобов`язання щодо усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель шляхом припинення договірних відносин, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини 6 статті 8 Закону №922-VIII, за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником.
Виходячи із структури та змісту частини 8 статті 8 Закону №922-VIII саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.
Варіант усунення порушення шляхом розірвання договору направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан. У разі недотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону №922-VIII повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим.
Отже, у разі дотримання позивачем вимог законодавства у сфері публічних закупівель відносини між переможцем закупівлі та замовником взагалі б не виникли та договір не було б укладено.
Відповідно до частини 1 статті 41 Закону №922-VIII договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Статтею 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Згідно з частиною 2 статті 16 Цивільного кодексу України, одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.
Відповідно до частини 1 статті 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою статті 203 цього Кодексу.
Таким чином, укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому невідхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору, є підставою для розірвання такого договору.
Враховуючи наявність порушень, встановлених відповідачем під час моніторингу, вимоги, зазначені у висновку щодо розірвання договору підлягають виконанню.
Аналогічні висновки були висловлені Верховним Судом у постановах від 29.10.2021 у справі №160/9990/20, від 26.10.2022 у справі №420/693/21, від 10.11.2022 у справі №200/10092/20, від 24.01.2023 у справі №280/8475/20, від 31.01.2023 у справі №260/2993/21, від 09.02.2023 у справі №520/6848/21, від 15.06.2023 у справі №160/5101/22, від 27.09.2023 у справі № 160/17664/22, від 19.04.2024 у справі №500/4553/22.
Проведення публічних закупівель, в першу чергу, направлене на забезпечення потреб держави, територіальних громад або об`єднаних територіальних громад. Отже, укладаючи договір за результатами проведення публічної закупівлі, держава фактично має право контролю за проведенням закупівлі, враховуючи і етап укладення та виконання договору.
Відповідно до приписів Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» вказаний контроль держава здійснює через органи державного фінансового контролю шляхом проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Пунктами 7, 8, 10 статті 10 цього Закону визначено, зокрема, право органу державного фінансового контролю:
- пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства;
- порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства;
- у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства;
- звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів;
- звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового має право як і висувати замовникам обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення порушень шляхом припинення зобов`язань за укладеним договором, так і право на ініціювання питання про визнання договору недійсним.
З аналізу вищенаведених правових норм вбачається, що орган фінансового контролю має право як висувати замовникам обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення порушень шляхом припинення зобов`язань за укладеним договором, так і право на ініціювання питання про визнання договору недійсним.
У свою чергу, статтею 43 Закону №922-VIII регламентовано вичерпний перелік підстав для автоматичного визнання договору закупівлі нікчемним. Також орган фінансового контролю має право звертатися до суду лише у визначених випадках: у разі невиконання підконтрольною установою висунутих вимог, або у випадку нездійснення повернення коштів у дохід держави.
Отже, чинним законодавством встановлено дискрецію органу державного фінансового контролю щодо визначення форми усунення встановлених порушень в залежності від виду цих порушень. Окрім того, враховуючи, що при укладенні договорів за результатами публічних закупівель використовуються саме бюджетні кошти, то лише держава через свій відповідний орган має повноваження щодо обрання форми припинення нецільового використання цих коштів.
Таким чином, враховуючи сталу практику Верховного Суду у цій категорії справ, відповідач мав повноваження щодо визначення такого одного із варіантів усунення встановлених порушень, як розірвання договору.
Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 01.02.2024 у справі №260/3428/21, від 27.06.2024 у справі №160/9555/23 та від 31.10.2024 у справі №160/18653/22.
Як вбачається із висновку відповідач конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.
Таким чином, оскільки відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), оскаржуваний висновок Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області про результати моніторингу закупівлі №UA-2025-10-17-012339-a, проведеного Головним управлінням Пенсійного фонду України в Запорізькій області є правомірним, а позовні вимоги про його скасування є безпідставними, необґрунтованими та задоволенню не підлягають.
Щодо посилання позивача на рішення Антимонопольного комітету України, суд наголошує на тому, що рішення Комісії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель не мають преюдиційного характеру, оскільки такі рішення Колегія АМКУ приймає виключно за результатами розгляду кожної окремої закупівлі, яка має індивідуальні ознаки, а відтак не враховуються судом при вирішенні справи.
Аналогічна позиція також викладена у постанові Верховного Суду від 14.12.2023 у справі №160/563/20.
Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи ), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).
Також згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Підсумовуючи наведені мотиви, суд дійшов висновку, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 26.11.2025 №UA-2025-10-17-012339-a є таким, що відповідає встановленим у частині другій статті 2 КАС України критеріям законності, обґрунтованості, добросовісності та розсудливості.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України та частини другої статті 2 КАС України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з вимогами статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Таким чином, виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову необхідно відмовити.
Відповідно до статті 139 КАС України, у зв`язку із відмовою у задоволенні позову повністю судові витрати між сторонами не розподіляються.
Керуючись ст.ст. 2, 5, 9, 72, 77, 139, 241, 243-246, 255 КАС України, суд –

ВИРІШИВ:
У задоволенні позовних вимог Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області (69057, м.Запоріжжя, просп.Соборний, буд.158-б; код ЄДРПОУ 20490012) до Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області (69057, м.Запоріжжя, вул.Перемоги, буд.129, код ЄДРПОУ 41127371), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Приватне підприємство «БУДРОБОТСЕРВІС», (69096, м. Запоріжжя, вул. Мурманська, буд.118, код ЄДРПОУ 33836494) про визнання протиправним та скасування висновку, - відмовити. 
Судові витрати стягненню не підлягають. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення у повному обсязі складено та підписано 27.04.2026. 

Суддя Ю.В. Калашник