ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Номер провадження 22-ц/821/1202/26	Головуючий по 1 інстанції	
Справа №705/2570/22 Категорія: на ухвалу 	Піньковський Р. В. 	
  	Доповідач в апеляційній інстанції	
  	Фетісова Т. Л. 	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2026 року м. Черкаси 

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів цивільної палати:

суддя-доповідач	Фетісова Т. Л. 	
судді	Василенко Л. І., Новіков О .М.	
секретар 	Любченко Т.М.	

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника  ОСОБА_1 – адвоката Маляра С. А. на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 31.03.2026 (повний текст складено 31.03.2026, суддя в суді першої інстанції Піньковський Р. В.) у цивільній справі за позовом  ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сім`єю як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання права власності на частину майна, та за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, ОСОБА_5 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_2 у липні 2022 року звернулась до суду з позовом про встановлення факту проживання однією сім`єю як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання права власності на частину майна.
Ухвалою Уманського міськрайонного суду від 16.02.2023 залучено ОСОБА_5 в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимог на предмет спору, до участі у справі за позовною заявою ОСОБА_6 та прийнято позовну заяву ОСОБА_5 . 
ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 07.10.2023, виданого Уманським відділом ДРАЦС в Уманському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).
Ухвалою Уманського міськрайонного суду від 23.11.2023 провадження у вказаній цивільній справі зупинено до залучення до участі у справі правонаступника ОСОБА_2 , оскільки спірні правовідносини допускають правонаступництво.
06.10.2025 законний представник неповнолітнього ОСОБА_1 - ОСОБА_7 подала до суду заяву про відновлення провадження у цій цивільній справі та просила залучити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до участі у справі як правонаступника померлої ОСОБА_1 , оскільки він є спадкоємцем її майна.
Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 17.10.2025 провадження у справі поновлено.
Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 31.03.2026 у задоволенні заяви законного представника неповнолітнього ОСОБА_1 - ОСОБА_7 про залучення правонаступника відмовлено.
Провадження в справі в частині позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сім`єю як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання права власності на частину майна закрито
Продовжено розгляд справи за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, ОСОБА_5 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу.
Вказану ухвалу суд першої інстанції мотивував тим, що спірні правовідносини не допускають правонаступництва, тому відсутні підстави для задоволення заяви ОСОБА_7 про залучення правонаступника померлої сторони.
Не погоджуючись з такою ухвалою суду першої інстанції, представник  ОСОБА_1 адвокат Маляр С. А. подав 16.04.2026 апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права просить скасувати ухвалу та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Вказує, що обмеживши ОСОБА_1 можливість ознайомитися з матеріалами справи, а також не повідомивши його представників про дату, час та місце розгляду його клопотання, суд першої інстанції створив апелянту перешкоди у доступі до правосуддя та захисті своїх прав як спадкоємця позивачки ОСОБА_2 .
Зазначає, що мотиви зупинення провадження у справі в ухвалі від 23.11.2023 надали апелянту обґрунтовані підстави вважати, що він як спадкоємець ОСОБА_2 після вступу у спадщину після її смерті, на підставі статті 55 ЦПК України буде залученим до участі у справі як правонаступник позивача. Інакше, видається таким, що суперечить процесуальному закону зупинення майже на два роки провадження на підставі п. 1 ч. 1 ст. 261 ЦПК України у справі, у якій правовідносини не допускають правонаступництво.
У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_5 адвокат Кур`ян К. І. вказуючи на те, що оскаржувана ухвала є законною та обґрунтованою, постановленою з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а також відповідає встановленим у справі фактичним обставинам і принципам цивільного судочинства, просить у задоволені апеляційної скарги відмовити, а ухвалу міськрайонного суду залишити без змін.
Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Відповідно до положень ч.ч.1, 2, 5 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Заслухавши доповідь судді, вивчивши та обговоривши наявні докази по справі, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах вимог та доводів апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов таких висновків.
При розгляді справи встановлено, що  ОСОБА_2 у липні 2022 року звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , яким просила встановити факт проживання однією сім`єю, як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу її та ОСОБА_8 з 1995 року і подень його смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Також просила визнати магазин для продажу промислових товарів, розташований по АДРЕСА_1 та будинок по АДРЕСА_2 спільним сумісним майном позивача та ОСОБА_8 і визнати за нею право власності на частину вказаного нерухомого майна.
Згідно з актовим записом про смерть № 1302 від 07.10.2023, виданим Уманським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Уманському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), позивач ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 (т.1 а.с.155).
Даний факт також підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 07.10.2023, виданого Уманським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Уманському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) ( т.1а.с.158)
Спадкоємицею після смерті ОСОБА_9 є її неповнолітній онук ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ,що підтверджується свідоцтвами про право на спадщину (том І а.с. 171-173), опікуном якого є ОСОБА_7 (т.1 а.с.175).
Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 31.03.2026 провадження у справі закрито на підставі п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України. 
Колегія суддів не погоджується із таким висновком суду виходячи з наступного.
Згідно з п.7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.
У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.
Отже, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.
Статтею 55 ЦПК України передбачено, що у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.
Процесуальне правонаступництво є похідним від матеріального та випливає з юридичних фактів правонаступництва (заміни сторони у матеріальному правовідношенні її правонаступником). У зв`язку з цим для вирішення судом питання про процесуальну заміну сторони у справі необхідна наявність відповідних первинних документів, які підтверджують факт вибуття особи з матеріального правовідношення та перехід її прав та обов`язків до іншої особи - правонаступника. Основою процесуального правонаступництва є правонаступництво у матеріальному праві, яке настало після відкриття провадження у справі. Виходячи з цього, особливості здійснення процесуального правонаступництва визначаються особливостями норм матеріального права, що регулюють перехід прав та обов`язків у матеріальних правовідносинах від особи до її правонаступника, або в інших випадках зміни сторони у правовідносинах, з яких виник спір.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.06.2020 у справі №264/5957/17 вказано, що «суд будь-якої інстанції зобов`язаний залучити до участі у справі правонаступника сторони або третьої особи, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво прав та обов`язків відповідної особи, а правонаступник існує. Питання процесуальної правосуб`єктності сторони, третьої особи, їхніх правонаступників належить до тих, які суд має вирішити під час розгляду справи незалежно від стадії судового процесу. Не є перешкодами для з`ясування підстав процесуального правонаступництва межі розгляду справи в суді відповідної інстанції, а також предмет доказування за відповідними позовними вимогами».
Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).
У ст. 1219 ЦК передбачено, що до складу спадщини не входять права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема: 1) особисті немайнові права; 2) право на участь у товариствах та право членства в об`єднаннях громадян, якщо інше не встановлено законом або їх установчими документами; 3) право на відшкодування шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 4) права на аліменти, пенсію, допомогу або інші виплати, встановлені законом; 5) права та обов`язки особи як кредитора або боржника, передбачені статтею 608 цього Кодексу.
З матеріалів справи убачається, що позовні вимоги ОСОБА_2 мають, зокрема, і майновий характер, оскільки вона ставила перед судом і питання про визнання за нею права власності на частину майна, яке вона позиціонувала як її спільне сумісне майно із ОСОБА_8 , що допускає правонаступництво.
Закриваючи провадження у справі, суд першої інстанції вказаних норм матеріального права не врахував та дійшов помилкового висновку, що дані правовідносини не передбачають правонаступництва.
Посилання суду на те, що оскільки на момент смерті ОСОБА_2 факт, який вона просила суд встановити в позові та визнати право власності на частину майна, визнано за нею не було, відповідно, і не ввійшло до складу спадщини, яку прийняв після її смерті неповнолітній спадкоємець, отже він і не є її правонаступником в даній справі є такими, що не відповідають вимогам закону, так як вказана особа тому і звернулася до суду з даним позовом до суду за захистом своїх порушених прав, щоб встановити вказаний факт і визнати свої майнові права на частину нерухомості, які в інший спосіб не можуть бути захищені, окрім як в судовому порядку.
При цьому суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що суд першої інстанції в ухвалі від 23.11.2023, якою провадження у вказаній цивільній справі будо зупинено до залучення до участі у справі правонаступника ОСОБА_2 , вказав, що спірні правовідносини допускають правонаступництво.
Ураховуючи викладене, судом допущено порушення норм процесуального права, що призвело до постановлення помилкової ухвали, що перешкоджає подальшому провадженню у справі і відповідно до ч. 1 ст. 379 ЦПК України є підставою для скасування ухвали суду і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Отже ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 31.03.2026 слід скасувати, як таку, що перешкоджає подальшому провадженню у справі відносно  ОСОБА_1 , як правонаступника у спірних відносинах, та направити дані матеріали до суду першої інстанції для продовження розгляду .
Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

апеляційну скаргу – задовольнити.
Ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 31.03.2026 у цивільній справі за позовом  ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сім`єю як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання права власності на частину майна, та за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, ОСОБА_5 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу – скасувати.
Направити матеріали даної справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова апеляційного суду набирає чинності з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення в порядку та за умов, визначених цивільним процесуальним законодавством.
Повну постанову складено 26.05.2026

Суддя-доповідач   

Судді