Справа № 710/411/26 
Провадження № 3/710/106/26 

ПОСТАНОВА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
08.06.2026 м. Шпола
Суддя Шполянського районного суду Черкаської області Щербак О.В. , розглянувши матеріали, які надійшли від Департаменту стратегічних розслідувань Управління стратегічних розслідувань в Черкаській області про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 , директор КНП «Шполянський центр первинної медико-санітарної допомоги Шполянської міської ради ОТГ», реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , інші відомості про особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, суду не відомі,
УСТАНОВИВ:
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 259/2026 від 11.03.2026 – ОСОБА_1 , будучи директором Комунального некомерційного підприємства «Шполянський центр первинної медико-санітарної допомоги Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади» та відповідно до підпункту «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» (Закону) суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією в порушення вимог п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону, не повідомила належним чином про наявність у неї реального конфлікту інтересів при прийнятті рішення щодо підписання наказу від 02.01.2025 №3/С «Про встановлення надбавки за складність та напруженість у роботі працівникам підприємства в 2025 році», яким встановила у тому числі собі особисто як лікарю-статисту таку надбавку у розмірі 165%.
Дії ОСОБА_1 кваліфіковані, як адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.172-7 КУпАП.
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 260/2026 від 11.03.2026 – ОСОБА_1 , будучи директором Комунального некомерційного підприємства «Шполянський центр первинної медико-санітарної допомоги Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади» та відповідно до підпункту «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» (Закону) суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією в порушення вимог п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону, вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів під час підписання наказу від 02.01.2025 №3/С «Про встановлення надбавки за складність та напруженість у роботі працівникам підприємства в 2025 році», яким встановила у тому числі собі особисто як лікарю-статисту таку надбавку у розмірі 165 %.
Ді ОСОБА_1 кваліфіковані, як адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-7 КУпАП.
Відповідно постанови Шполянського районного суду Черкаської області від 05.05.2026 провадження за вказаними протоколами об`єднано в одне для спільного розгляду. 
У судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнала. Пояснила, що рішення про преміювання прийнято на засіданні тарифікаційної комісії, до складу якої вона не входить, та у відповідності до вимог постанови КМУ № 28, яка передбачала встановлення заробітної плати лікарям не менше 20000 грн. Тому вона підписала відповідний наказ. При цьому вона цікавилася у заступника міського голови Шполянської міської ради ОТГ , чи не буде в її діях конфлікту інтересів, на що він відповів, що не буде. При цьому, зазначила, що це не перший наказ, такі були і в 2023 і в 2024 роках і надсилалися до УСР в Черкаській області і зауважень не було.
Представник ОСОБА_1 , адвокат Тищенко А.В., просив закрити провадження у справі, ураховуючи що ОСОБА_1 підписуючи наказ № 3/С від 02.01.2025 «Про встановлення надбавки за складність та напруженість у роботі працівникам підприємства в 2025 році», виконувала свої не дискреційні повноваження, як керівника. Розмір надбавок до їх затвердження директором був визначений тарифікаційною комісією КНП «Шполянський центр первинної медико санітарної допомоги Шполянської міської ради» у відповідності до протоколу комісії від 28.12.2024 і в подальшому вже цей розмір надбавок був переданий на підпис директору. У відповідності до змісту протоколу вказані надбавки також були погоджені і з профспілковим комітетом закладу охорони здоров`я. ОСОБА_1 не є членом тарифікаційної комісії та не приймала жодної участі у її засіданні щодо визначення вказаних надбавок, не подавала будь-яких пропозиції на розгляд комісії. Директор своїм наказом № 3/ С лише затвердила надбавки узгоджені раніше відповідною комісією із профспілковим комітетом. При цьому, відсутні докази того, що ОСОБА_1 , як керівник здійснювала будь-який вплив на членів тарифікаційної комісії чи профспілкового комітету під час прийняття ними рішення. Факт того, що цим наказом, крім іншого, також передбачалась надбавка для ОСОБА_1 , як лікаря-статистика, не свідчить про прийняття нею рішення в умовах реального конфлікту інтересів, оскільки розмір такої надбавки для ОСОБА_1 безпосередньо нею не визначався, так як перелік працівників (лікарів та інших) КНП «Шполянський центр первинної медико-санітарної допомоги Шполянської міської ради» та розмір їх надбавок визначено тарифікаційною комісією і погоджено із профспілковим комітетом. За вказаних обставин, вбачається, що ОСОБА_1 жодним чином не лише не оцінювала власну роботу на посаді лікаря-статистика КНП «Шполянський центр первинної медико-санітарної допомоги Шполянської міської ради», а й не мала дискреційних повноважень при визначені розміру надбавки, яка мала б бути виплачена їй саме як лікарю-статисту, тож вважає, що під час підписання нею наказу 3/c реальний конфлікт інтересів був відсутнім, як наслідок, й обов`язку повідомлення міського голови Шполянської міської ради про наявність такого не виникло. Крім того , підпунктом 4.1.2 колективного договору визначено, що розмір заробітної плати працівників підприємства не може бути нижчим за розмір мінімальної заробітної плати, встановлений законодавством України. Отже, отримання особою грошової винагороди у формі заробітної плати, а також її складових: премії, надбавки за своєю суттю належить до трудових відносин, а право на заробітну плату закріплене у Конституції України , відповідно до вимог якої кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату. ОСОБА_1 окрім того, що є директором КНП «Шполянський центр первинної медико-санітарної допомоги Шполянської міської ради», також працює за сумісництвом на посаді лікаря-статистика на 0,5 ставки та її посадовий оклад, згідно зі штатним розписом становить 3 386.5 гривень. Отже, їй на роботі за сумісництвом, як медичному працівникові, також гарантується мінімальний розмір нарахованої заробітної плати пропорційно відпрацьованому часу. Таким чином надбавки відображені у наказі № 3/С приймалися на виконання рішень Кабінету Міністрів України, договору з НСЗУ, якими проводилася доплата до рівня мінімального розміру оплати праці, встановленого відповідними постановами КМУ, всім працівникам, на яких розповсюджується дія цих постанов. З огляду на викладене, вирішення питання про виплату надбавки у тому числі ОСОБА_1 , обумовлене необхідністю виконання вимог законодавства , якими нормативно встановлені мінімальні розміри заробітної плати медичного персоналу та, виключно, є обов`язком керівника закладу охорони здоров`я, а не його правом, що в свою чергу, виключає наявність у нього дискреційних повноважень щодо прийняття рішення про виплату цієї премії та її розміру.
Прокурор Руденко Р.М. вважав, що звернення ОСОБА_1 до заступника голови Шполянської міської ради ОТГ в телефонному порядку не є належним повідомленням про конфлікт інтересів. Вважав, що обставини , які викладені у протоколах про адміністративне правопорушення, підтверджені наявними доказами. 
Заслухавши думку учасників та дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.
Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.
Положеннями ст. 280 КУпАП України передбачено, що необхідною умовою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення на підставі належних та допустимих доказів факту вчинення певного діяння такою особою та наявність в діянні цієї особи, що є суб`єктом правопорушення, всіх обов`язкових ознак складу певного адміністративного правопорушення.
Диспозицією ч. 1 ст. 172-7 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а диспозицією ч.2 ст. 172-7 КУпАП за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.
Згідно з приміткою до ст.172-7КУпАП суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції». У цій статті під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.
Відповідно до змісту пп. а) п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» посадові особи юридичних осіб публічного права прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та є суб`єктами на яких поширюється дія цього Закону.
Згідно ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» посадовою особою юридичної особи публічного права є голова та член наглядової ради, ради директорів, виконавчого органу, комісії з припинення (комісії з реорганізації, ліквідаційної комісії), ліквідатор, керівник, заступник керівника, головний бухгалтер, корпоративний секретар такої юридичної особи публічного права, а також особа, яка здійснює повноваження одноосібного виконавчого органу, та її заступники, голова та члени іншого органу управління юридичної особи (крім консультативного), якщо утворення такого органу передбачено законом або статутом юридичної особи публічного права.
ОСОБА_1 є директором КНП «Шполянський центр первинної медико-санітарної допомоги Шполянської міської ради ОТГ», тому є суб`єктом відповідальності за ст. 172-7 КУпАП.
Відповідно до пунктів 2, 3, 4 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у п. 2 ч. 1 ст. 3 цього Закону, зобов`язані, зокрема, повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів, вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.
Згідно зі статтею 41 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пункті 1, підпункті «а» пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, діють неупереджено, незважаючи на приватні інтереси, особисте ставлення до будь-яких осіб, на свої політичні погляди, ідеологічні, релігійні або інші особисті погляди чи переконання.
Суб`єктивна сторона корупційного діяння характеризується тим, що воно вчинюється лише з корисливих спонукань. Особа, яка вчинила таке корупційне діяння, усвідомлює, що вона незаконно використовує свої службові повноваження та незаконно одержує у зв`язку з цим певні матеріальні блага для себе чи близьких осіб. Тобто, навіть при наявності суперечності між приватними інтересами особами та її службовими повноваженнями, обов`язковим є встановлення можливості впливу такої суперечності на об`єктивність або упередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих службових повноважень. При цьому конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним. Тобто, конфлікт інтересів має місце тоді, коли вказана суперечність фактично вплинула чи могла вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень.
Таким чином, хоча статтею 28 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено обов`язок особи повідомляти про наявність у неї потенційного чи реального конфлікту інтересів, проте адміністративна відповідальність за ч. 1 ст. 172-7 настає лише за неповідомлення особою у встановлених законом випадках про наявність у неї реального конфлікту інтересів та за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.
Обов`язковим елементом складу адміністративних правопорушень, передбачених частинами 1 статті 172-7 КУпАП, є наявність умов реального конфлікту інтересів, що прямо передбачено диспозицією цієї статті.
Реальний конфлікт інтересів передбачає не тільки наявність приватного інтересу, але ж і його суперечність із дискреційними повноваженнями конкретної особи - суб`єкта вчинення корупційного правопорушення.
У пункті 2.3 Методичних рекомендацій Національного агентства з питань запобігання корупції № 13 від 21 жовтня 2022 року «Щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції» роз`яснено, що приватний інтерес може впливати на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи невчинення дій лише під час реалізації службових/представницьких повноважень, що є дискреційними. При цьому, дискреція - це можливість діяти на власний розсуд, обираючи з декількох різних варіантів дій, рішень. Ознаки дискреційних повноважень, які, зокрема: дають змогу на власний розсуд оцінювати певний юридичний факт, а також обирати одну з декількох можливих форм реагування на нього; надають можливість на власний розсуд обирати міру публічно-правового впливу щодо фізичних та юридичних осіб, його вид, розмір, спосіб реалізації; дають змогу особі обрати форму реалізації своїх повноважень; наділяють особу правом повністю або частково визначати порядок здійснення юридично значущих дій, у тому числі строк та послідовність їх здійснення.
Дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти чи бездіяти, а якщо діяти - у виборі варіанта рішення чи дії серед варіантів, що прямо чи опосередковано закріплені в законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанта вибору із будь-ким.
Також відповідно до висновків Великої Палати Верховного суду, викладених у постанові від 16.02.2022 у справі № 9901/382/21, дискреційні повноваження це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають їм можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох альтернативних варіантів управлінських рішень, кожен із яких є законним. При цьому такі повноваження не можуть визнаватися дискреційними за наявності лише одного правомірного та законно обґрунтованого варіанта поведінки суб`єкта владних повноважень.
Відповідно до змісту п.п. 1.1, 1.3, 1.4 статуту КНП «Шполянський центр первинної медико-санітарної допомоги» Шполянської міської ради ОТГ, затвердженого рішенням Шполянської міської ради ОТГ від 19.10.2021 №13-6/ІХ (далі Статут), підприємство є закладом охорони здоров`я, що надає медичну допомогу будь-яким особам в порядку та на умовах, встановлених законодавством України та цим статутом, а також вживає заходів із профілактики захворювань населення та підтримання громадського здоров`я; підприємство створене на базі майна Шполянської міської ОТГ; засновником, власником та органом управління майном підприємства є Шполянська ОТГ, в особі Шполянської міської ради ОТГ. Підприємство є підпорядкованим, підзвітним та підконтрольним засновнику. 
Відповідно до положень п.п. 4.2 статуту поточне керівництво здійснює керівник – директор, який, відповідно до п. 7.5.14 вживає заходів до своєчасної та в повному обсязі виплати заробітної плати…
Згідно зі змістом підпунктів 13,14 пункту 5 розділу ІІ контракту від 15.05.2018 з керівником КНП «Шполянський ЦПМСД Шполянської міської ради ОТГ» ОСОБА_1 , зі змінами відповідно до Додаткової угоди №1 від 20.10.2021на підставі рішення №13-6/ІХ від 19.10.2021, керівник підприємства, крім іншого зобов`язаний: вживати заходів до своєчасної та в повному обсязі виплати заробітної плати …; дотримуватися гарантій оплати праці, встановлених законодавством. Створити систему стимулів та мотивації персоналу. Та відповідно до п.7 керівник має право визначати розмір заробітної плати…
Відповідно до наказу КНП «Шполянська ЦПМСД» №2/С від 01.01.2025 Про внутрішнє сумісництво в 2025 році, директор ОСОБА_1 на основі рішення Шполянської міської ради ОТГ від 20.12.2024 №66-16/ІХ «Про умови оплати праці директора КНП «Шполянський ЦПМСД» ОСОБА_1 на 2025 рік», у зв`язку з виробничою необхідністю приступила до виконання обов`язків на посаді лікаря-статиста за сумісництвом у вільний від основної роботи час не більше чотирьох годин на день і повного робочого дня у вихідний день, тобто 0,5 ставки з 01 січня 2025 року.
Відповідно до положень розділу 4 колективного договору між роботодавцем КНП Шполянська ЦПМСД Шполянської міської ради ОТГ та профспілковим комітетом Первинної профспілкової організації КНП Шполянська ЦПМСД Шполянської міської ради ОТГ на 2023-2027 роботодавець зобов`язується зокрема встановлювати працівникам підприємства розмірі посадових окладів, їх підвищення, доплат, надбавок, матеріальної допомоги… на рівні не нижчому , ніж передбачено законодавством України. Відповідно до діючих нормативних актів встановлювати мінімальний розмір оплати праці медичних працівників за виконану у повному обсязі місячну (годинну) норму праці в межах фонду оплати праці на рівні не менше 20000,00 гривень для осіб, які займають лікарські посади…, 13500,00 грн для осіб, які займають посади віднесені єдиними кваліфікаційними вимогами до посад фахівців…
Під час обчислення розміру заробітної плати працівника для забезпечення її мінімального розміру враховуються основна, додаткова заробітна плата, інші заохочувальні та компенсаційні виплати. 
Згідно з п. 8 положення про преміювання працівників КНП «Шполянський ЦПМСД», яке є додатком № 7 до колективного договору на 2023-2027 роки, розмір премії конкретному працівнику визначається у відсотковому співвідношенні до посадового окладу за фактично відпрацьований час або у конкретному розмірі у вигляді фіксованої суми, граничними розмірами не обмежується та виплачується за рахунок економії фонду оплати праці.
Відповідно до протоколу № 2 засідання тарифікаційної комісії КНП Шполянський ЦПМСД Шполянської міської ради ОТГ від 28.12.2024, до складу якої входять головний бухгалтер, заступник директора, економіст, голова профспілкового комітету, інспектор з кадрів, схвалено в цілому Перелік посад та розміри надбавок за складність на напруженість у роботі працівників підприємства на 2025 рік та подати на розгляд директору підприємства пропозицію встановити надбавку за складність та напруження , а також преміювання згідно із запропонованим списком.
Згідно із переліком посад та розмірів надбавки за складність та напруженність у роботі крім інших працівників підприємства встановлено надбавку також лікарю-статисту ОСОБА_1 у розмірі 165%. 
Зі змісту вказаного протоколу №2 вбачається, що економістом зауважено, що застосування саме таких розмірів надбавок та премій забезпечить встановлення заробітних плат на рівні не меншому, ніж гарантовано державою медичним працівникам.
Свідок ОСОБА_2 у судовому засіданні показала, що працює на посаді економіста КНП «Шполянський ЦПМСД» та входить до складу тарифікаційної комісії. Так на засіданні тарифікаційної комісії 28.12.2024 були затверджені розміри надбавок та премій, які забезпечить встановлення заробітних плат на рівні не меншому, ніж гарантовано державою медичним працівникам, зокрема відповідно до постанови КМУ від 13.01.2023 № 28. Оскільки 0,5 ставки лікаря-статиста складає трохи більше 3000,00 грн, то ОСОБА_1 була встановлена надбавка 165% з метою досягнення розміру заробітної плати у сумі 10000,00 гривень, відповідно до вимог вказаної постанови КМУ. Положення постанови вказують на те, що за рахунок таких нарахувань є можливість доведення розміру заробітної плати до гарантованого державою. Також зазначила, що премії були встановлені всім працівника у різному розмірі для досягнення мінімальної заробітної плати.
Відповідно до наказу №3/С від 02.01.2025 Про встановлення надбавок за складність та напруженість у роботі працівникам підприємства в 2025 році, виданого КНП «Шполянський ЦПМСД» за підписом директора ОСОБА_1 та голови профспілки Сімашко Ірини, розмір надбавки за складність та напруженість у роботі лікаря-статистика ОСОБА_1 складає 165%.
Постановою Кабінету Міністрів України від 12 січня 2022 року N 2, з змінами і доповненнями, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 13 січня 2023 року N 28 встановлено забезпечувати виплату заробітної плати у розмірі не меншому, ніж передбачено цим підпунктом. Заробітна плата медичного працівника закладу охорони здоров`я державної або комунальної форми власності за повністю виконану місячну (годинну) норму праці встановлюється у розмірі: не менше ніж 20000 гривень для лікарів (крім лікарів-інтернів), професіоналів з вищою немедичною освітою, які допущені до медичної діяльності в закладах охорони здоров`я. У разі встановлення медичному працівнику неповного робочого дня або неповного робочого тижня, а також під час невиконання працівником у повному обсязі встановленої норми тривалості робочого часу вимога щодо розміру оплати праці, передбачена цим підпунктом, застосовується пропорційно до відпрацьованого часу.
Під час обчислення розміру заробітної плати працівника для забезпечення її мінімального розміру враховуються основна, додаткова заробітна плата, інші заохочувальні та компенсаційні виплати.
Водночас, Постановою встановлено, що граничний розмір надбавок, передбачених у підпункті “а” підпункту 2 пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2002 р. № 1298 “Про оплату праці працівників на основі Єдиної тарифної сітки розрядів і коефіцієнтів з оплати праці працівників установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери” (Офіційний вісник України, 2002 р., № 36, ст. 1699), може бути збільшений медичним, фармацевтичним працівникам та фахівцям з реабілітації державних та комунальних закладів охорони здоров`я для досягнення розміру нарахованої заробітної плати, передбаченого абзацами третім і четвертим цього підпункту, та диференціації заробітної плати в межах наявного фонду оплати праці.
Зазначеними рішеннями Кабінету Міністрів України покладено обов`язок на керівників державних та комунальних закладів охорони здоров`я забезпечити виплату заробітної плати медичному персоналу не менш, ніж у наведеному вище розмірі.
Відповідно до тарифікаційного списку працівників КНП «Шполянський ЦПМСД» на 2025 рік, лікар-статист, зокрема і ОСОБА_1 , має посадовий оклад за роботу за сумісництвом – 3386,50 грн. І заробітну плату складає: посадовий оклад 3386,50 грн, вислуга років 1015,95 грн, надбавка за складність та напруженість в роботі 165% - 5597,88 грн, що в сукупності складає 10000,00 грн. 
Свідок ОСОБА_3 у судовому засіданні показав, що займав посаду заступника голови Шполянської міської ради ОТГ та він не пам`ятає напевне обставин, але він дійсно у застосунку Вайбер повідомив Качан про відсутність конфлікту інтересів, зокрема після того, як ознайомився в мережі інтернет із аналізом на предмет конфлікту інтересів при підписанні наказу про встановлення надбавок відповідно до постанови КМУ.
З огляду на наведені обставини, очевидним є висновок про те, що вирішення питання про виплату диференційованої премії, а також визначення її розміру, було обумовлено саме обов`язком виконання постанов Кабінету Міністрів України від 12 січня 2022 року № 2, із змінами від 13 січня 2023 № 28, якими були нормативно встановлені мінімальні розміри заробітної плати медичного персоналу. При цьому, вирішення питання про виплату цієї диференційованої премії в даному випадку було обов`язком керівника закладу охорони здоров`я, а не його правом, що виключає наявність у нього дискреційних повноважень щодо прийняття рішення про виплату цієї премії та визначення її розміру.
Вищезазначені постанови Кабінету Міністрів України, а також умови Колективного договору та Положення про оплату праці, виключають можливість керівника закладу охорони здоров`я діяти на власний розсуд при визначенні розміру заробітної плати працівника та розміру її складових (встановити або не встановити премію, визначати той чи інший розмір премії) та передбачають чіткі умови, за наявності яких встановлюється мінімальний розмір заробітної плати медичного персоналу, що обумовлює фіксований розмір такої премії в залежності від посадових окладів працівників та пропорційно до відпрацьованого часу.
Наказ від 02.01.2025 № 3/С містить посилання, що такий виданий на виконання постанови КМУ від 13.01.2023 № 28, виданий стосовно усіх без виключення працівників закладу, на яких розповсюджується дія відповідних постанов КМУ, а не тільки відносно Качан або окремої групи працівників, для працівників з однаковими критеріями розрахунку заробітної плати розмір премії є однаковим. Премії встановлювалися щомісяця задля забезпечення виплати заробітної плати у гарантованому державою розмірі за виконану місячну (годинну) норму праці.
З урахування викладеного, суд приходить до висновку, що при підписанні наказу директором комунального підприємства про встановлення премій, в тому числі і собі як лікарю-статисту, у нього відсутня дискреція, оскільки норми вищезазначених постанов Кабінету Міністрів України є імперативними, а визначений законодавством мінімальний розмір заробітної плати працівника сфери охорони здоров`я - фіксованим. Тому, на переконання суду, приватний інтерес директора не може впливати на його об`єктивність при вчиненні зазначеної дії, адже дискреційні повноваження відсутні.
Таким чином ОСОБА_1 , підписуючи наказ 02.01.2025 №3/С «Про встановлення надбавки за складність та напруженість у роботі працівникам підприємства в 2025 році», яким встановлено, у тому числі і їй особисто як лікарю-статисту, надбавку у розмірі 165%, виконала свою функцію, як керівника КНП «Шполянський ЦПМСД», щодо забезпечення виплати заробітної плати у розмірі гарантованому Державою та встановленому колективним договором.
Факт того, що цим наказом, крім іншого, також передбачалось преміювання й ОСОБА_1 як лікаря-статистика, не свідчить про прийняття нею рішення в умовах реального конфлікту інтересів, оскільки, як встановлено в судовому засіданні, розмір такої премії ОСОБА_1 безпосередньо не визначався, так як перелік працівників (лікарів та інших) КНП «Шполянський ЦПМСД» та розмір їх премій визначено тарифікаційною комісією.
За вказаних обставин, вбачається, що ОСОБА_1 жодним чином не лише не оцінювала власну роботу на посаді лікаря-статистика КНП «Шполянський ЦПМСД», а й не мала дискреційних повноважень при визначені розміру премії, яка мала б бути виплачена їй саме як лікарю, за результатами роботи за 2025 рік, тож під час підписання нею 02.01.2025 наказу №3/С «Про встановлення надбавки за складність та напруженість у роботі працівникам підприємства в 2025 році» реальний конфлікт інтересів у неї був відсутнім, як наслідок, й обов`язку повідомлення про наявність такого не виникло.
При цьому, відсутні докази того, що ОСОБА_1 , як керівник КНП «Шполянський ЦПМСД» здійснювала будь-який вплив на членів тарифікаційної комісії під час прийняття нею рішення щодо преміювання працівників КНП «Шполянський ЦПМСД» та розміру таких премій.
Таким чином, оскільки під час розгляду справи не встановлено у ОСОБА_1 наявності умов реального конфлікту інтересів при підписанні наведеного наказу, це як наслідок свідчить і про відсутність у останньої обов`язку повідомити про наявність у неї реального конфлікту інтересів, що виключає склад адміністративного правопорушення, передбаченого частинами 1 та 2 ст. 172-7 КУпАП, і, як наслідок, відсутніми є подія і склад адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст.172-7 КУпАП.
Відповідно до ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Відповідно до вимог п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутність події і складу адміністративного правопорушення.
Ураховуючи встановлені обставини справи, суд дійшов висновку про недоведеність наявності події та складу адміністративного правопорушення, інкримінованого ОСОБА_1 , а від так справа підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП.
Керуючись п.1.ч.1 ст.247, статтями 252, 280, 283, 284, 294 КУпАП, суддя 
ПОСТАНОВИВ:
Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП закрити, у зв`язку з відсутність події і складу адміністративного правопорушення.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Черкаського апеляційного суду через Шполянський районний суд Черкаської області.
Суддя О.В. Щербак