ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
19 травня 2026 року 	Справа № 280/2175/26 м.Запоріжжя	
Запорізький окружний адміністративний суд у складі судді Киселя Р.В., за участю секретаря судового засідання Старцевої Ю.Є.,
представника відповідача – Комар Р.В.,
розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ «АМТ» (вул. Штабна, буд. 13, прим. 23, м. Запоріжжя, 69000) до Тернопільської митниці (вул. Текстильна, буд. 38, м. Тернопіль, 46400) про визнання протиправним та скасування рішення,
ВСТАНОВИВ:
13.03.2026 засобами системи «Електронний суд» до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ «АМТ» (далі - позивач) до Тернопільської митниці (далі – відповідач), в якій позивач просить суд: 
визнати протиправним та скасувати Рішення відповідача про коригування митної вартості товару №UA403070/2026/000081/2 від 12.02.2026р.
Крім того, просить стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача судові витрати по даній справі; призначити справу за цим позовом до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України).
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на приписи Митного кодексу України та зазначає, що ним надано всі необхідні документи на підтвердження заявленої митної вартості товару, який переміщується через митний кордон України, які відповідають характеру угоди, а посилання митного органу на виявлені під час перевірки поданих документів розбіжності є безпідставними. З урахуванням вищезазначеного просить позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.
Ухвалою від 17.03.2026 у справі відкрите спрощене позовне провадження, судовий розгляд призначений без повідомлення (виклику) учасників справи.
17.03.2026 засобами системи «Електронний суд» до суду від позивача надійшла заява про забезпечення позову
Ухвалою від 18.03.2026 було зупинено, до набрання законної сили судовим рішенням у справі №280/2175/26, дію рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товару №UA403070/2026/000081/2 від 12.02.2026.
30.03.2026 засобами системи «Електронний суд» від відповідача до суду надійшов відзив на позов та клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження. 
В обґрунтування відзиву митний орган зазначив, що в поданих позивачем документах, на підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару, було виявлено недоліки, у зв`язку з чим витребувано додаткові документи, які не були надані позивачем в повному обсязі. Зазначає, що позивачем не підтверджено заявлену митну вартості імпортованого товару, що зумовило відсутність підстав для оформлення товару за визначеною декларантом митною вартістю. Крім того, відповідач вказав на те, що митним органом у встановленому законом порядку було встановлено, що вартість імпортованого позивачем товару є вищою ніж заявлена, що зумовило прийняття рішень про коригування митної вартості товарів. З урахуванням вищезазначеного просить відмовити у задоволенні позовних вимог.
Ухвалою від 31.03.2026 розгляд справи було призначено в порядку загального позовного провадження, замінено засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням, призначене підготовче засідання на 21.04.2026 о 10 год. 00 хв. 
10.04.2026 засобами системи «Електронний суд» від представника відповідача до суду надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.
У підготовче засідання 21.04.2026 представник позивача, належним чином повідомленого про дату, час та місце підготовчого засідання, не прибув, про причини неприбуття суд не повідомив, через що підготовче засідання було відкладене на 06.05.2026.
06.05.2026 від позивача до суду надійшла заява про розгляд справи за відсутності його представника, позовні вимоги підтримує.
У підготовче засідання 06.05.2026 представник позивача, належним чином повідомленого про дату, час та місце підготовчого засідання, не прибув. Підготовче засідання проведене за відсутності представника позивача.
Протокольною ухвалою від 06.05.2026 було закрите підготовче провадження, справа призначена до судового розгляду по суті на 19.05.2026.
У судовому засіданні представник відповідача заперечила проти задоволення позовних вимог з підстав, наведених у відзиві на позов.
У судовому засіданні 19.05.2026 проголошено скорочене рішення.
Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, судом встановлено наступне.
15.07.2025 ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «АМТ» (Покупець) уклало з компанією WEIFANG GUIHUA AGRICULTURAL EQUIPMENT CO., LTD (Китай) (Продавець) зовнішньоекономічний контракт № GH/2 на поставку в Україну товарів в асортименті, кількості та за цінами, вказаними у Специфікаціях (Додатках), які є невід`ємною частиною даного контракту. 
В подальшому компанією Продавцем відповідно до умов даного зовнішньоекономічного Контракту, Специфікацій до нього №№ 2026-5, 2026-5-z від 18.09.25, рахунку-фактури від 27.10.2025 за №GH2026-5 було здійснено поставку товарів (мотоблоки, грунтофрези, електрична апаратура, запасні частини та обладнання для сільськогосподарської техніки). Товарна партія поставлялась на умовах FOB згідно міжнародних торговельних правил “ІНКОТЕРМС 2010”.
16.01.2026 декларантом було подано до митного оформлення митну декларацію (надалі – МД) типу ІМ40АА № 26UA403070000401U4, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товари: 
Товар №1 «Трактори, що керуються водієм, який іде поряд, одновісні, нові. Без фрези мотоблоку у комплекті: - Мотоблок Kentavr МБ1080Д-10 - 95шт. (Потужність, кВт/к.с.: 5,9/8,0; Тип палива: Дизель; Система запуску двигуна: ручний/ електростартер).- Мотоблок Kentavr МБ1080ДЕ-10 - 88шт. (Потужність, кВт/к.с.: 5,9/8,0; Тип палива: Дизель; Система запуску двигуна: ручний/електростартер). Мотоблок Kentavr МБ1010ДЕ-10 - 162шт. (Потужність, кВт/к.с.: 7,4/10,0; Тип палива: Дизель; Система запуску двигуна: ручний/електростартер).- Мотоблок Kentavr МБ1012ДЕ-10 - 79шт. (Потужність, кВт/к.с.: 8,9/12,0; Тип палива: Дизель; Система запуску двигуна: ручний/електростартер).У частково розібраному стані, в комплекті з інструментом та приладдям для налагоджування та обслуговування.Виробник: WEIFANG GUIHUA AGRICULTURAL EQUIPMENT CO., LTD». 
Товар №2 «Машини сільськогосподарські для оброблення ґрунту, навісні грунтофрези до мотоблоків. Застосовуються для інтенсивного розкришення (розпушення) ґрунту, знищення бур`янів, подрібнення рослинних залишків, перемішування шарів ґрунту і вирівнювання поверхні поля: Грунтофреза - 424шт. Виробник: WEIFANG GUIHUA AGRICULTURAL EQUIPMENT CO., LTD.». 
Товар №3 «Електрична апаратура для комутації або захисту електричних кіл чи для приєднання до електричних кіл або в електричних колах для напруги не більш як 60 В:Вмикач маси KENTAVR 160B / KENTAVR 160B Battery Switch - 70шт.». 
Товар №4 «Привідні паси, V-образні, не ребристі, з вулканізованої гуми для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки. Безкінечні, довжина кола не більше 240см: Ремінь клиновий В-3500 ДТП 160.1 - 150шт.». 
Товар №5 «Частини та пристрої моторних транспортних засобів товарних позицій 8701-8705. Гальма і гальмові системи з підсилювачами та їх частини для барабанних гальм. Запасні частини до сільськогосподарської техніки:Корпус гальмівного барабана KENTAVR 160B (d=39мм) / KENTAVR 160B Brake Drum Housing (39mm diameter) - 12шт.». 
Товар №6 «Рульові колеса, рульові колонки та картери рульових механізмів; їх частини. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки: Механізм кермовий у зборі KENTAVR 160B / KENTAVR 160B Steering Gear Assembly 40шт.». 
До даної митної декларації, як вбачається із інформації, що міститься в гр. 44 МД, декларантом до митного оформлення були подані наступні документи: 
- пакувальний лист № б/н від 27.10.2025;
- рахунок-фактура (інвойс) № GH2026-5 від 27.10.2025;
- коносамент №HS125110300 від 11.11.2025;
- накладна УМВС (SMGS consignment note (rail)) №00254 від 06.01.2026;
- накладна УМВС (SMGS consignment note (rail)) №00274 від 06.01.2026;
- накладна УМВС (SMGS consignment note (rail)) №00277 від 06.01.2026;
- накладна УМВС (SMGS consignment note (rail)) №00279 від 06.01.2026;
- накладна УМВС (SMGS consignment note (rail)) №00291 від 06.01.2026;
- банківський платіжний документ, що стосується товару – платіжна інструкція в іноземній валюті №479 від 08.01.2026;
- банківський платіжний документ, що стосується товару – Заявка про купівлю іноземної валюти №550 від 08.01.2026;
- рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №G260102-10 від 02.01.2026;
- документ, що підтверджує вартість перевезення товару - Акт виконаних послуг від 13.01.2026;
- документ, що підтверджує вартість перевезення товару - Довідка про транспортні від 02.01.2026;
- документ, що підтверджує вартість перевезення товару – Заявка на перевезення №25 від 03.11.2025;
- прейскурант (прайс-лист) виробника товару – прайс-лист №б/н від 11.09.2025;
- некласифікований документ, який підтверджує заявлену митну вартість (крім позначених кодами 3001 -3021, 3023) – Комерційна пропозиція від 11.09.2025;
- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) – Специфікація №2026-5 від 18.09.2025; 
- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) – Специфікація №2026-5-z від 18.09.2025; 
- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів №GH/2 від 15.07.2025;
- договір (контракт) про перевезення №0303/912/25 від 03.03.2025; 
- заява декларанта про незастосування обмежень щодо пропуску та випуску товарів, встановлених Законом України «Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання» від 22.10.2025; 
- електронний сертифікат про непреференційне походження товару, факт видачі та/або зміст якого митний орган може перевірити на вебсайті компетентного органу (організації), що видав сертифікат № 26C3707A1726/00005 від 16.01.2026;
- інші некласифіковані документи - Технічні характеристики від 27.10.2025.
Як зазначає митниця під час здійснення митного контролю за МД №26UA403070000401U4 від 16.01.2026 наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами опрацювання якої виявлено, що в документах поданих до митного оформлення наявні розбіжності, зокрема: 
1. У відповідності до відомостей, зазначених у митній декларації 16.01.2026 від №26UA403070000401U4 та коносаменті від 11.11.2025 №HS125110300 поставку оцінюваної партії товару здійснено морським транспортом у контейнерах з порту QINGDAO, CHINA до порту Gdansk, POLAND. Разом з цим, згідно із даних, наведених у накладній УМВС від 06.01.2026 №№00254, 00274, 00277, 00279, 00291 товар переміщувався з порту Gdansk, POLAND до Медика/ Мостиська та до м. Тернопіль залізничним транспортом. Враховуючи вищезазначене, товар був перевантажений у порту Gdansk, що свідчить про наявність додаткових витрат, пов`язаних з перевантаженням товару з одного транспортного засобу на інший, що є складовими митної вартості товару. 
2. Відповідно до напису на коносаменті №HS125110300 від 11.11.2025 «Global Container lines Latvija SIA’s responsibility ceases at port of discharge” перевізник не відповідає за вантаж в порту розвантаження, що не відповідає даним, зазначеним у рахунку від 02.01.2026 №G260102-10. Відповідно до пункту 11 заявки на міжнародне морське перевезення від 03.11.2025 №25 додаткова послуга у вигляді перевантаження (“overload”) Замовником ТОВ »Торговий дім «АМТ» у Експедитора «Global Contaiber Lines SIA» не замовлялась, що не відповідає наданим до митного оформлення рахунку від 02.01.2026 №G260102-10, на оплату транспортно-експедиторських послуг, довідки про транспортні витрати від 02.01.2026 б/н та акту виконаних робіт від 13.01.2026 б/н, де до вартості морського фрахту та міжнародної залізничної поставки включено перевантаження. 
3. В банківському платіжному документі №479 від 08.01.2026 наявне посилання на специфікації №2026-2B від 15.09.2025, №2026-2C від 17.09.2025 та №2026-2D від 03.10.2025 до контракту №GH/2 від 15.07.2025, які не подано до митного оформлення, що робить неможливим ідентифікувати дану платіжну інформацію з поставкою товару.
4. Відповідно до п.3.1.1 Контракту №GH/2 від 15.07.2025 ціна FOB (FOB price) означає, що контрактна ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів, а також вартості доставки в порт відвантаження і завантаження вантажу на борт судна без вартості перевезення (фрахту) в порт призначення, без розвантаження в порту, проте митної декларації країни відправлення, яка б підтверджувала здійснення митних формальностей та сплату експортних мит і інших зборів до митного оформлення надана не була.
В зв`язку з виявленими розбіжностями, Митницею було розпочато консультацію між митним органом та декларантом, зокрема, направлено уповноваженій особі декларанта електронним повідомленням вимогу на надання додаткових документів наступного змісту:
«Згідно ст.21 МК України розпочинається процедура консультації. 
За результатами опрацювання поданих до митного оформлення документів встановлено розбіжності, а саме: 
До митного оформлення надано коносамент від 11.11.2026 № HS125110300 та накладні від 06.01.2026 №№ 00254, 00274, 00277, 00279, 00291 з наведеного вбачається що товар зберігався, однак документів, що підтверджують зберігання товарів не були надані з іншими товаросупровідними документами. 
Відповідно до пункту 2.17 договору про транспортно-експедиторське обслуговування від 03.03.2025 №0303/912/25 передбачено, що замовник зобов`язується оплатити фрахт, послуги із завантаження-розвантаження, стивідорні витрати, витрати за понаднормове використання лінійного контейнерного обладнання, а також інші взаємоузгодженні платежі. 
Проте у наданих до митного оформлення фактурі про надання транспортно-експедиційних послуг від 02.01.2026 №G260102-10, та Акті виконаних послуг від 13.01.2026 б/н наявні відомості щодо плати за фрахт з урахування перевалки на НРР (навантажувально-розвантажувальні роботи) та відсутні відомості щодо плати за зберігання контейнерів у порту призначення до перевантаження їх на потяг. 
Відповідно до п.3.1.1 Контракту №GH/2 від 15.07.2025 ціна FOB (FOB price) означає, що контрактна ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів, а також вартості доставки в порт відвантаження і завантаження вантажу на борт судна без вартості перевезення (фрахту) в порт призначення, без розвантаження в порту, проте митної декларації країни відправлення, яка б підтверджувала здійснення митних формальностей та сплату експортних мит і інших зборів до митного оформлення надана не була. 
У зв`язку з тим, що виявлені розбіжності, прошу відповідно до ч. 2 ст 53 МКУ надати документи: 
- додаткові угоди до контракту;
- якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;
- транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, у тому числі які підтверджують сплату транспортно-експедиційних послуг. 
У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до ч.3 ст. 53 МКУ прошу надати (за наявності) такі додаткові документи:
- копію митної декларації країни відправлення з наявними відмітками митних органів країни відправлення;
- висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією.
- каталоги, специфікації виробника товару. 
Відповідно до ч.6 ст. 53 МКУ Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару. 
Декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати додаткові документи». 
Уповноваженою особою декларанта на вимогу митниці, окрім раніше поданих до митного оформлення документів, додатково надано виписку з банківського рахунку №479 від 06.02.2026. 
Листом №120201 від 12.02.2026 позивачем повідомлено митницю про те, що інші додаткові документи у ході митного оформлення задекларованого за ЕМД товару у 10-денний термін надаватись не будуть у зв`язку з чим просив здійснити митне оформлення за наявними документами.
12.02.2026 року відповідачем прийнято Рішення про коригування митної вартості товару № UA403070/2026/000081/2, відповідно до якого, загальна митна вартість задекларованих Товарів №№ 1, 2, 3, 5, 6 скоригована митницею за другорядним методом визначення митної вартості - 2-ґ - резервний метод, згідно з положеннями ст. 64 МКУ, а також відмовлено у прийнятті вказаної митної декларації шляхом оформлення картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.
ТОВ «ТД «АМТ» задекларувало зазначену партію товару, а митниця випустила товар у вільний обіг за ЕМД № 26UA403070001530U0 від 17.02.2026р. із застосуванням індивідуальної гарантії № 26UA120012000ECV6 від 17.02.26р., реквізити котрої вказані в графі “В” “Подробиці розрахунків” даної ЕМД. 
Загальна різниця митних платежів (ПДВ, ввізне мито) від митної вартості, визначеної підприємством та скоригованої митницею, склала 3 799 715,11грн. Розрахунок різниці в митних платежах зазначено в графах 47 «Нарахування платежів» та “В” “Подробиці розрахунків” зазначеної вище ЕМД.
ТОВ «ТД «АМТ» вважаючи, що зазначене вище Рішення про коригування митної вартості товару є протиправними, звернулось з даним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.
Так, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, відповідно до статті 49 МК України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню (частина друга статті 52 МК України).
Відповідно до статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів, визначений у частині другій цієї статті.
При цьому, частиною третьою статті 53 МК України передбачено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи відповідно до переліку, наведеному в даній нормі.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 МК України (частина третя статті 54 МК України).
Відповідно до частини шостої статті 54 МК України, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій – четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Статтями 57, 58 МК України встановлено, що митна вартість товарів, які ввозяться на митну територію України, відповідно до митного режиму імпорту, за загальним правилом обчислюється за першим методом визначення митної вартості товарів, тобто за ціною договору.
Якщо митна вартість не може бути визначена за першим методом, проводиться процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості. У ході таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
У разі неможливості визначення митної вартості товарів, які імпортуються в Україну, за основу може братися ціна, за якою оцінювані ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному з продавцем покупцю.
При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.
Відповідно до частини восьмої статті 57 МК України, у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
Системний аналіз наведених норм свідчить про те, що обов`язок доведення заявленої митної вартості товару покладається на декларанта. При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.
Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності визначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. При цьому в розумінні вищенаведених норм сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відтак, наведені приписи зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
Аналогічне тлумачення зазначених правових норм висловлене Верховним Судом у постановах від 21 січня 2020 року по справі №815/4477/15, від 14 січня 2020 року по справі №813/1350/14, від 18 грудня 2019 року по справі №160/8775/18, від 12 грудня 2019 року по справі №804/2957/17, від 14 листопада 2019 року по справі №814/2602/15 та інших.
В оскаржуваному Рішенні про коригування митної вартості, у графі 33, Митниця зазначає розбіжності, які на її думку унеможливили митне оформлення задекларованих товарів за основним методом і стали підставою для здійснення коригування:
«Відповідно до відомостей декларації митної вартості від 16.01.2026 №б/н, до ціни товару додані витрати на транспортування в сумі 13 100,9459 доларів США, еквівалент 568 485,4154 грн. З метою підтвердження зазначених витрат надано до митного оформлення такі документи: договір на перевезення зовнішньоекономічних вантажів від 03.03.2025 № 0303/912/25, укладений з експедитором «Global Container Lines SIA», рахунок від 02.01.2026 №G260102-10 на оплату транспортно-експедиторських послуг, довідка про транспортні витрати від 02.01.2026 б/н, Акт виконаних робіт від 13.01.2026 б/н, заявку на міжнародне морське перевезення вантажу морським транспортом (фрахт) від 03.11.2025 №25.Відповідно до рахунку від 02.01.2026 №G260102-10 та акту виконаних робіт від 13.01.2026 № б/н визначено витрати на транспортування партії товарів в контейнері. Витрати на перевезення враховують: вартість морського фрахту, включаючи перевантаження за маршрутом Кінгдао, Китай – Гданськ, Польща становить 10 750,00 доларів США; міжнародна залізнична доставка, включаючи перевантаження: Гданськ, Польща – митний перехід Мостиська-Пшемисль – 5000,00 доларів США; міжнародна залізнична поставка, включаючи перевантаження: митний перехід Мостиська-Пшемисль – Тернопіль, Україна – 4 200,00 доларів США. Загальна вартість наданих послуг за перевезення склала 19 950,00 доларів США, включаючи перевантаження контейнерів. У відповідності до відомостей, зазначених у митній декларації від 16.01.2026 №26UA403070000401U4 та коносаменті від 11.11.2025 №HS125110300 поставку оцінюваної партії товару здійснено морським транспортом у контейнерах з порту QINGDAO, CHINA до порту Gdansk, POLAND. Разом з цим, згідно із даних, наведених у накладній УМВС від 06.01.2026 №№00254, 00274, 00277, 00279, 00291 товар переміщувався з порту Gdansk, POLAND до Медика/Мостиська та до м. Тернопіль залізничним транспортом. Враховуючи вищезазначене, товар був перевантажений у порту Gdansk, що свідчить про наявність додаткових витрат, пов`язаних з перевантаженням товару з одного транспортного засобу на інший, що є складовими митної вартості товару. Відповідно до напису на коносаменті №HS125110300 від 11.11.2025 «Global Container lines Latvija SIA’s responsibility ceases at port of discharge” перевізник не відповідає за вантаж в порту розвантаження, що не відповідає даним, зазначеним у рахунку від 02.01.2026 №G260102-10. Відповідно до пункту 11 заявки на міжнародне морське перевезення від 03.11.2025 №25 додаткова послуга у вигляді перевантаження (“overload”) Замовником ТОВ «Торговий дім «АМТ» у Експедитора «Global Contaiber Lines SIA» не замовлялась, що не відповідає наданим до митного оформлення рахунку від 02.01.2026 №G260102-10, на оплату транспортно-експедиторських послуг, довідки про транспортні витрати від 02.01.2026 б/н та акту виконаних робіт від 13.01.2026 б/н, де до вартості морського фрахту та міжнародної залізничної поставки включено перевантаження. В банківському платіжному документі №479 від 08.01.2026 наявне посилання на специфікації №2026-2B від 15.09.2025, №2026-2C від 17.09.2025 та №2026-2D від 03.10.2025 до контракту №GH/2 від 15.07.2025, які не подано до митного оформлення, що робить неможливим ідентифікувати дану платіжну інформацію з поставкою товару. Таким чином, відповідно до частини 3 статті 53 МКУ, подані до митного оформлення документи не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, а саме – витрат на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до ввезення на митну територію України, передбачених частиною 10 статті 58 МКУ. У наданих до митного оформлення документах відсутні відомості щодо вартості витрат на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів. Враховуючи вищезазначені розбіжності, неможливо здійснити перевірку числового значення заявленої митної вартості оцінюваних товарів, транспортна складова не розраховується. Відповідно до п.3.1.1 Контракту №GH/2 від 15.07.2025 ціна FOB (FOB price) означає, що контрактна ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів, а також вартості доставки в порт відвантаження і завантаження вантажу на борт судна без вартості перевезення (фрахту) в порт призначення, без розвантаження в порту, проте митної декларації країни відправлення, яка б підтверджувала здійснення митних формальностей та сплату експортних мит і інших зборів до митного оформлення надана не була. Враховуючи умови поставки FOB та п.3.1.1 Контракту, продавцем здійснено митні формальності у країні відправлення. Будь-яка легальна експортно-імпортна операція у Китаї супроводжується оформленням у митному відношенні та декларуванні товарів, що ввозяться або вивозяться. Це передбачено Законом КНР «Про порядок заповнення вантажної експортно-імпортної декларації», затвердженого маніфестом Головного митного управління КНР № 52 (2008 року). Митна декларація країни відправлення до митного оформлення надана не була. В рамках проведення консультацій декларанту надіслано повідомлення щодо необхідності надати копію декларації країни відправлення з наявними відмітками митних органів країни відправлення з метою здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ, використовуючи право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, з урахуванням п. 2 та п. 3 ст. 53 МКУ. На запит митного органу декларантом не надано експортну декларацію відправника з наявними відмітками митних органів країни відправлення , яка надала б можливість митному органу впевнитися у заявлених відомостях про зовнішньоекономічну операцію, таких як судно перевезення, порт відправлення, порт призначення, відправник, отримувач, дата здійснення експортної операції, вагові, кількісні та вартісні характеристики товарів тощо. Декларантом 12.02.2026 надіслано лист підприємства №120201 та повідомлено митний орган про відсутність можливості надати додаткові документи. Враховуючи дану інформацію заявлена до митного оформлення митна вартість не може бути визнана.
Методи визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів та за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень частини 4 ст. 57 МКУ, дійшли згоди про неможливість визначення митної вартості згідно з положеннями статей 59-63 МКУ. Митна вартість товарів визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно ст. 64 МКУ. За основу для обрахунку митної вартості взято інформацію щодо вартості товарів: 
Товару №1 за ЕМД від 12.08.2025 №25UA205140050293U1 на рівні 3,91 дол. США/кг (дол. 949,4891 США/шт) (товар - Мотокультиватор EMTOP ETLR1002, арт.ETLR1002-4шт; Торгівельна марка: EMTOP; Виробник: EMTOP, CN., умови поставки FOB);
Товару № 2 за за ЕМД від 09.02.2026 № 26UA204150000546U5 на рівні 3,26 дол. США/кг 161,6446 дол.США/шт), товар - Машини сільськогосподарські для оброблення грнту, компл.: грунтофрези для тракторів: Грунтофреза для трактору RT-161/201, арт. 1GXNZ-120 - 41шт. Країна виробництва – CN Виробник - SHANDONG RUNDA AGRICULTURAL EQUIPMENT CO.,LTD. Торговельна марка - FORTE, умови поставки FOB; 
Товару № 3 за ЕМД від 25.09.2025 № 25UA403070008601U6 на рівні 8,10 дол. США/кг, товар - Електричне обладнання для комутації електричних кіл, вимикачі та перемикачі для напруги не більш як 60В, не автоматичні, поворотні. Запасні частини до мототехніки: Блок перемикачів лівий SP200R-32 - 5шт. Блок перемикачів правий SP200R-32 - 5шт., умови поставки FOB; 
Товару № 5 за ЕМД від 26.01.2026 № 26UA100430400489U3 на рівні 4,22 дол. США/кг Товар Запасні частини до колісних тракторів, не військового призначення:Brake drum cover/Кришка гальмівного барабана трактора-15 шт. Brake housing/Корпус гальмівного механізму трактора-10 шт. Brake pads/Колодки гальмівні трактора-49 шт. Виробник: SHIJIAZHUANG BLAT INDUSTRIAL & TRADING CO., LTD. Торговельна марка: Xichai. Країна виробництва CN Умови поставки CPT;
Товару № 6 за ЕМД від 10.10.2025 № 25UA100380643199U1 на рівні 6,16 дол. США/кг, товар Частини рульової колонки моторних транспортних засобів: Механізм кермового управління ГУР Power steering steering mechanism -1 шт Тяга рульова поздовжня Longitudinal steering rod -1 шт Рульовий механізм з коромислом Steering mechanism with rocker arm -1 шт Рульове керування Steering control -1 штТорговельна марка Hebei Виробник Hebei Junxiang Auto Spare Parts Co., Ltd.Країна виробництва CN., умови поставки FOB. 
Митну вартість скориговано з урахуванням: митної вартості товарів, ввезених на митну територію України у наближений до митного оформлення час, опису товару, країни виробництва, митне оформлення якого ґрунтується на раніше визнаній митними органами митній вартості товарів».
З наведеного вбачається, що підставою для прийняття оскаржуваного рішення стала наступна обставина: «У наданих до митного оформлення документах відсутні відомості щодо вартості витрат на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів».
Суд зазначає, що перевезення спірної товарної партії здійснювалось відповідно до укладеного договору на перевезення зовнішньоторговельних вантажів № 0303/912/25 від 03.032.2025р., між ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «АМТ», як Замовником, з однієї сторони та «Global Соntаinеr Lines SIA», як Виконавцем з іншої сторони. 
Відповідно до пункту 1.1. Договору, цей договір регулює взаємовідносини сторін під час виконання міжнародних перевезень та/або мультимодальних перевезень зовнішньоторговельних вантажів замовника в морських контейнерах. 
Пунктом 1.2. Договору визначено, що відповідно до цього Договору, Виконавець зобов`язується здійснити міжнародне перевезення вантажів морським, автомобільним, залізничним, авіаційним транспортом у стандартних 20-ти, 40-ка та 45-ти футових контейнерах за маршрутами та інструкціями зазначеними Замовником, за взаємно затвердженими умовами та тарифами. У разі необхідності та на прохання Замовника, Виконавець зобов`язується надати в користування останньому обладнання для перевезення вантажів морським і наземним транспортом. 
Визначення мультимодального перевезення закріплене як на міжнародному, так і на національному рівнях. В Україні ключовою правовою нормою є Закон України «Про мультимодальні перевезення». 
Відповідно до Статті 1 цього Закону, мультимодальне перевезення - перевезення вантажів двома або більше видами транспорту на підставі договору мультимодального перевезення, що здійснюється за документом мультимодального перевезення. 
В міжнародному праві це визначення зафіксовано в Конвенції Організації Об`єднаних Націй про міжнародні змішані перевезення вантажів (1980 рік). Стаття 1 Конвенції визначає його як перевезення вантажів щонайменше двома різними видами транспорту на підставі договору змішаного перевезення. 
Відповідно до ст. 10 Закону України «Про мультимодальні перевезення», за договором мультимодального перевезення одна сторона (оператор мультимодального перевезення) зобов`язується за плату і за рахунок другої сторони (замовника послуги мультимодального перевезення) надати послугу мультимодального перевезення, у тому числі із залученням інших учасників мультимодального перевезення вантажів до надання послуги мультимодального перевезення, в установлений договором строк. 
Наданими позивачем митниці документами на підтвердження вартості транспортної складової заявленої митної вартості повною мірою підтверджено, що витрати на перевантаження товару включені у загальну вартість перевезення, зокрема:
- пунктом 3.1. Договору прямо передбачено, що вартість перевантаження включається в загальну вартість мультимодального перевезення;
- аналогічні відомості щодо включення витрат на перевантаження в загальну вартість перевезення зазначені в рахунку, акті виконаних послуг та довідці про транспортні витрати. 
Оскільки включення цих витрат у загальну вартість мультимодального перевезення прямо передбачене умовами Договору, то вони не повинні зазначатись окремою статтею витрат у бухгалтерських документах. 
Також надані документи чітко підтверджують, що всі необхідні складові та можливі додаткові витрати вже включені у загальну вартість послуги з мультимодального перевезення вантажу, без потреби їх окремої деталізації у кожному окремому транспортному документі: 
- в пункті 10 Заявки на перевезення № 25 зазначена вартість послуги, включаючи усі додаткові витрати, а пункт 11 Заявки на перевезення (Додаткові витрати (оформлення додаткових документів, страхування, конвой та інше)) містить позначку: «немає», що означає відсутність інших, неврахованих додаткових витрат, крім тих, що інтегровані у загальну вартість послуги, при цьому жодних відомостей про замовлення послуг він не містить; 
- пунктом 3.1.1. зовнішньоекономічного контракту визначено, що витрати на завантаження (вивантаження) товару включені до загальної вартості самого товару; 
- пунктом 4.2 зовнішньоекономічного контракту визначено, що витрати на пакування та маркування включені у загальну вартість товару. 
Це означає, що ці витрати є частиною контрактної ціни самого товару і не підлягають окремому відображенню в бухгалтерських документах. 
Зауваження митного органу щодо невідповідності даних коносамента даним рахунку є необґрунтованим, оскільки ґрунтується на помилковому ототожненні зони дії морського товаророзпорядчого документа (коносамента) із загальним обсягом зобов`язань за Договором мультимодального перевезення. Жодних суперечностей між цими документами немає. Так, морський коносамент № HS125110300 виданий на перевезення вантажу морем за маршрутом Qingdao, China - Gdansk, Poland. 
Напис у коносаменті "GLOBAL CONTAINER LINES LATVIJA SIA'S RESPONSIBILITES CEASES AT PORT OF DISCHARGE" (Відповідальність припиняється в порту вивантаження) є стандартним лінійним застереженням. Воно означає виключно те, що відповідальність компанії в якості морського перевізника закінчується в момент вивантаження контейнерів з борту судна в порту призначення (Гданськ). Це повністю відповідає міжнародному морському праву. 
Більше того, у цьому ж коносаменті прямо зазначено: "CARGO IN TRANSIT TO UKRAINE..." (Вантаж прямує транзитом до України). Тобто морська лінія від початку фіксує, що Гданськ не є кінцевою точкою доставки товару. 
Митницею не враховано, що Рахунок № G260102-10 від 02.01.2026р. виставлений компанією "Global Container Lines SIA" не просто як морським агентом, а як Оператором на виконання умов базового Договору мультимодального перевезення № 0303/912/25 від 03.03.2025. 
Відповідно до умов цього Договору, компанія організовує доставку на всьому шляху прямування (мультимодальне перевезення). Саме тому Рахунок № G260102-10 включає в себе не лише морський фрахт до порту Гданськ, який покривається коносаментом, але й вартість подальшої міжнародної залізничної доставки до митного кордону України та до станції призначення (Тернопіль). 
Припинення відповідальності морської лінії за коносаментом у порту Гданськ жодним чином не припиняє дію основного Договору перевезення № 0303/912/25. 
З моменту вивантаження в Гданську правовідносини щодо перевезення морем завершуються, і починається наступний (наземний) етап мультимодального перевезення, організацію якого також забезпечує "Global Container Lines SIA" згідно з Договором, і за що правомірно виставляє Рахунок № G260102-10. 
Таким чином запис у коносаменті "responsibilities ceases at port of discharge" фіксує просторову межу відповідальності виключно для морського етапу перевезення і жодним чином не конфліктує з Рахунком № G260102-10, який відображає комплексну вартість мультимодальної логістики (морське перевезення та перевезення залізницею) відповідно до укладеного Договору. 
З викладеного вбачається, що заявлена митна вартість товару, включаючи транспортну складову, є повністю обґрунтованою та підтвердженою наданими документами. Вартість послуги з перевезення є консолідованою та включає всі необхідні для такого роду мультимодального перевезення елементи, що підтверджено умовами Договору та заявки на перевезення, а також розбивкою в рахунку, актах виконаних послуг, довідці про транспортні витрати. 
Додаткові витрати на перевантаження, вивантаження, завантаження, пакування та маркування товару та інші, на які може посилатися митний орган, вже включені у вартість перевезення та товару згідно з умовами договору перевезення та зовнішньоекономічного Контракту. 
Вимоги щодо надмірної деталізації, яка не передбачена міжнародною практикою ведення розрахунків за комплексні логістичні послуги та умовами укладених договорів, є необґрунтованими для коригування митної вартості товару, використовуючи відомості наданих документів, митниця могла здійснити перевірку саме числових показників транспортної складової заявленої митної вартості. 
Щодо твердження митниці про те, що в банківському платіжному документі №479 від 08.01.2026 наявне посилання на специфікації №2026-2B від 15.09.2025, №2026-2C від 17.09.2025 та №2026-2D від 03.10.2025 до контракту №GH/2 від 15.07.2025, які не подано до митного оформлення, що робить неможливим ідентифікувати дану платіжну інформацію з поставкою товару, суд зазначає про помилковість цього твердження, виходячи з наступного. 
Дійсно у платіжній інструкції № 479 від 08.01.2026р., наряду зі специфікацією № 2026-5 від 18.09.2025р. наявне посилання на специфікації №2026-2B від 15.09.2025, №2026-2C від 17.09.2025 та №2026-2D від 03.10.2025 до контракту №GH/2 від 15.07.2025р. 
Ненадання цих специфікацій обумовлено тим, що товариством митниці була надана заявка на купівлю валюти № 550 від 08.01.2026 саме для можливості визначення суми, яка була сплачена за специфікацією №2026-5, де чітко зазначено, що за цією специфікацією було сплачено 166 615,00 дол. США, тобто оплата товару за цією специфікацією здійснена у повному обсязі. Зазначені митницею специфікації не мають відношення до задекларованого товару, тому їх ненадання жодним чином не вплинуло на можливість перевірки митницею числових показників вартості задекларованого товару. 
З приводу умов оплати за товар Верховний Суд неодноразово висловлював наступні правові позиції, що підтверджують правомірність дій позивача: 
«У процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. У свою чергу умови оплати безпосередньо ціни товару не стосуються. У зв`язку з цим відомості про умови оплати товару не повинні братися органом доходів і зборів до уваги при контролі за митною вартістю, а відтак суперечності між цими відомостями не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару. Суперечності у відомостях щодо умов оплати товару у документах, доданих до вантажної митної декларації на підтвердження митної вартості товарів, не можуть бути підставою для витребування органом доходів і зборів додаткових документів у декларанта» (постанова Верховного Суду від 11.04.2018 у справі № 804/4680/16). 
«Крім того, судами попередніх інстанцій доречно зауважено, що уявлення митного органу щодо проміжку часу для внесення передоплати може не збігатися з домовленостями господарюючих суб`єктів, а питання оплати вирішуються сторонами на вільній основі, з урахуванням власних ризиків та можливостей» (постанова Верховного Суду від 20.03.2018 у справі № 815/4132/17). 
«Суд погоджується з висновками судів попередніх інстанцій, що не має будь-яких підстав вважати, що дати здійснення оплати за товар впливають на ідентифікацію товару і визначення його митної вартості» (постанова Верховного Суду від 19.11.2019 у справі № 804/911/14). 
Щодо відомостей платіжного доручення, у постанові Верховного Суду від 22.10.2020р. у справі № 320/2455/19 зазначено: 
«Квитанція або платіжне доручення (платіжні документи) свідчать про факт переказу певної суми коштів, проте не свідчать про суму коштів, яка має бути сплачена за відповідний товар. Тобто прямого зв`язку між відомостями із квитанції/платіжного доручення та митною вартістю товару не існує». 
Таким чином позивач діяв у повній відповідності до умов зовнішньоекономічного контракту, а надані ним документи повною мірою підтверджують заявлену вартість товару, вони не містять розбіжностей, кореспондуються між собою, використовуючи їх відомості митний орган мав змогу перевірити саме числові показники вартості товару за контрактом. 
Стосовно наступного твердження митниці: 
«Відповідно до п.3.1.1 Контракту №GH/2 від 15.07.2025 ціна FOB (FOB price) означає, що контрактна ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів, а також вартості доставки в порт відвантаження і завантаження вантажу на борт судна без вартості перевезення (фрахту) в порт призначення, без розвантаження в порту, проте митної декларації країни відправлення, яка б підтверджувала здійснення митних формальностей та сплату експортних мит і інших зборів до митного оформлення надана не була. Враховуючи умови поставки FOB та п.3.1.1 Контракту, продавцем здійснено митні формальності у країні відправлення. Будь-яка легальна експортно-імпортна операція у Китаї супроводжується оформленням у митному відношенні та декларуванні товарів, що ввозяться або вивозяться. Це передбачено Законом КНР «Про порядок заповнення вантажної експортно-імпортної декларації», затвердженого маніфестом Головного митного управління КНР № 52 (2008 року). Митна декларація країни відправлення до митного оформлення надана не була. В рамках проведення консультацій декларанту надіслано повідомлення щодо необхідності надати копію декларації країни відправлення з наявними відмітками митних органів країни відправлення з метою здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ, використовуючи право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, з урахуванням п. 2 та п. 3 ст. 53 МКУ. На запит митного органу декларантом не надано експортну декларацію відправника з наявними відмітками митних органів країни відправлення , яка надала б можливість митному органу впевнитися у заявлених відомостях про зовнішньоекономічну операцію, таких як судно перевезення, порт відправлення, порт призначення, відправник, отримувач, дата здійснення експортної операції, вагові, кількісні та вартісні характеристики товарів тощо», суд зазначає наступне. 
Вимоги митниці про надання позивачем митниці такого додаткового документу, як копія митної декларації країни відправлення є необґрунтованою, оскільки відповідно до частини 3 ст. 53 МКУ, вона передбачена як додатковий документ, що надається (за його наявності) на запит митниці, виключно у випадку, якщо надані документи, передбачені частиною 2 ст. 53 МКУ містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. 
Слід зазначити, що зовнішньоекономічним Контрактом (п. 3.5, п. 3.6), його сторонами узгоджені документи які повинні надаватись для підтвердження поставки товару, серед яких такий документ, як копія митної декларації країни відправлення відсутній. Таким чином позивач, відповідно до умов зовнішньоекономічного Контракту, не має права вимагати від іншої його сторони документи, не передбачені його умовами. Здійснення митного оформлення в країні відправлення є обов`язком китайського підприємства-постачальника відповідно до законодавства КНР. Чинним митним законодавством ані України, ані КНР не передбачено зобов`язання надавати підтвердження митного оформлення в країні відправлення іншій стороні контракту. 
Також, з приводу ненадання декларації країни відправлення, Верховний Суд, в постанові від 19.03.2019 у справі №810/4116/17 висловив наступну правову позицію: 
«Крім того, ненадання позивачем митної декларації країни відправлення також не може бути підставою для невизнання заявленої позивачем вартості товару, оскільки така (вартість) повністю підтверджувалася поданими позивачем при проходженні митних формальностей первинними документами, а надання такої митної декларації не є обов`язковим за вказаних обставин підтвердження митної вартості товару». 
Суд зазначає, що відповідачем не до ведемо належними та допустимими доказами наявність у позивача копія митної декларації країни відправлення. 
З відомостей наданих позивачем митниці зазначених вище документів, остання мала змогу впевнитися у заявлених відомостях про зовнішньоекономічну операцію, тому ненадання позивачем копії митної декларації країни відправлення жодним чином не вплинуло на можливість здійснення митницею перевірки саме числових показників вартості товару за контрактом, як складової заявленої товариством митної вартості задекларованого товару. 
Таким чином, зауваження митниці про ненадання позивачем копії митної декларації країни відправлення не відповідає приписам Митного кодексу.
Як вбачається з наведених вище висновків Верховного Суду, наявність обґрунтованих сумнівів у правильності визначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. 
При цьому в розумінні вищенаведених норм сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. 
Відтак наведені приписи зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника. 
Крім того, Верховним Судом у постановах від 29.01.2019 у справі №804/441/18, від 18.12.2018 у справі №821/289/18 викладені наступні правові висновки щодо положень частини 2 ст.53 МКУ: 
«Частиною другою статті 53 Митного кодексу України передбачено вичерпний перелік документів, що підтверджують митну вартість, а тому виявлення розбіжностей в інших документах не надає митному органу права направляти декларанту вимоги про надання додаткових документів. 
Верховний Суд також зазначає, що факт ненадання позивачем додатково витребуваних документів, які підтверджують митну вартість товарів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості». 
Оскільки надані позивачем митниці на підтвердження заявленої митної вартості спірної товарної партії вищезазначені документи не містять розбіжностей, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, не мають ознак підробки, містять всі необхідні відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомості щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари, митницею ж наявність сумнівів у правильності заявленої декларантом митної вартості не обґрунтована, більш того, митницею взагалі не зазначено в процесі консультацій щодо митного оформлення жодної розбіжності у поданих товариством документах, що свідчить про відсутність таких розбіжностей, а зазначені митницею документи відсутні у товариства, то вимога митниці про надання зазначених додаткових документів є протиправною. 
Щодо обрання відповідачем методу для визначення митної вартості товарів суд зазначає наступне.
Як вбачається з відомостей графи 33, в Рішенні митницею не зазначається за яким методом було здійснене митне оформлення товарів за ЕМД, які брались митницею за основу для коригування заявленої товариством митної вартості. 
Технічні характеристики зазначеного митницею товару, компанія-виробник, торговельна марка, найменування товару, обсяг товарної партії, комерційні рівні, умови поставки є іншими ніж ті ж показники задекларованого товару, що впливає на числові показники під час визначення митної вартості товару. 
Відповідно до зазначених у рішенні відомостей ціна раніше оформленого митницею товару встановлювалась виходячи з його ціни за кілограм, а ціна задекларованого товару встановлювалась виходячи не з ваги товару, а з його технічних характеристик. 
Митницею також перерахована вартість товару за кілограм у його вартість за одиницю, однак жодного розрахунку такого перерахунку не наведено, що ставить під сумнів його правильність. 
Матеріали справи не містять інформацію про те, що в ході консультацій, до прийняття оскаржуваного рішення про коригування митної вартості, митницею представнику підприємства для ознайомлення, з метою можливості проведення аналізу розрахунку, надавалась інформація та документи щодо товарів, раніше оформлених митними органами, хоча у листі-відповіді на електронне повідомлення від митниці декларанту, підприємством заявлялась вимога про їх надання, що було проігноровано митним органом. 
Зазначеними діями митницею було порушено один із принципів здійснення державної митної справи - додержання прав та охоронюваних законом інтересів осіб (пункт 7 частини 1 статті 8 МКУ), який означає обов`язок органу доходів і зборів вжити заходів щодо забезпечення інтересів декларанта, зокрема інтересу бути обізнаним із попередньою оцінкою, даною органом доходів і зборів у справі. 
Це означає що орган доходів і зборів повинен довести до відома декларанта таку свою оцінку з тим, щоб декларант міг сформувати власну правову позицію і стратегію її відстоювання у конкретній митній процедурі. 
Верховний Суд, розглядаючи судові справи щодо оскарження аналогічних рішень митниці висловлює у своїх постановах, наступні правові висновки: «Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості товару. В цьому випадку митниця повинна здійснити дослідження документів щодо поставки товару з метою встановлення доказів, які підтверджують або спростовують цей сумнів. 
Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування» (постанова Верховного Суду від 22.04.2019 у справі № 815/6242/17). 
Між тим, оскаржуване Рішення про коригування митної вартості товарів такої інформації не містить, що не дає підстав вважати його обґрунтованим та вмотивованим у контексті положень пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України. 
Окрім того, відповідно до усталеної правової позиції Верховного Суду, висловленої у постановах: від 30.01.2018 у справі № 813/7903/14, від 18.12.2018 у справі № 826/15706/13-а, від 29.01.2019 у справі № 815/6827/17, від 16.04.2019 у справі № 815/6698/17, митна вартість товарів, відкоригована за резервним методом має ґрунтуватися на митній вартості, раніше визнаній (визначеній) митними органами, що міститься в Єдиній автоматизованій інформаційній системі (далі - ЄАІС). При цьому, у такій ситуації митний орган повинен не просто зазначити, зокрема, обставину відсутності в нього інформації щодо оформлення ідентичних та подібних товарів (як на підставу незастосування методів за ціною договору щодо ідентичних товарів та за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів), а навести цінову інформацію з ЄАІС про оформлення товарів, що мають ознаки, найбільш схожі на ознаки задекларованих товарів та пояснити з урахуванням положень статей 59, 60 МК України, чому ця інформація не може бути взята за основу для визначення митної вартості, чого в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості, відповідач не зазначив. 
Таким чином, факт того, що рівень задекларованої митної вартості товару нижчий за рівень митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено, сам собою не може бути підставою для витребування додаткових документів; цей факт є лише підставою для поглибленої перевірки повноти та достовірності документів. І лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 МК України, є підставою для витребування додаткових документів. Таке тлумачення зазначеної правової норми повністю співпадає з правовим висновком, висловленим Верховним Судом у справі № 809/453/17 від 03.04.2018р. та іншим справам.
Таким чином, на думку суду, позивач під час митного оформлення надав усі необхідні документи, які чітко ідентифікували оцінюваний товар та містили об`єктивні і достовірні дані, що підтверджували заявлену декларантом митну вартість товарів за ціною договору, водночас відповідач не довів наявність у Митниці обґрунтованого сумніву у правильності визначення позивачем митної вартості товарів за основним методом, що свідчить про відсутність підстав для коригування митної вартості імпортованого ТОВ «ТД «АМТ» товару та протиправність оскаржуваного рішення.
Інші доводи відповідача висновків суду не спростовують, при цьому суд звертає увагу на ті обставини, що відповідно до правил п.41 «Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень» обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. 
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Стаття 19 Конституції України встановлює, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
За приписами ч.2 ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Відповідачем не доведено правомірність прийнятого рішення.
Митним органом не доведено за допомогою належних та допустимих доказів, що митна вартість імпортованого позивачем товару була визначена необґрунтовано, що в свою чергу надавало б митному органу права на коригування митної вартості товару.
При розгляді справи суд дійшов висновку, що при прийнятті оскаржуваного рішення відповідач діяв необґрунтовано, тобто без врахування всіх обставин, які мають значення при прийнятті рішень, що зумовлює висновок суду про задоволення позовних вимог у повному обсязі.
Відповідно до ч.1 ст.143 КАС України, суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі. 
Розподіл судових витрат визначений ст. 139 КАС України.
При зверненні до суду з даним позовом, позивачем сплачено судовий збір у розмірі 26 624,00 грн., який слід стягнути з відповідача на користь позивача.
Інші судові витрати позивачем до стягнення не заявлялись.
Керуючись статтями 241, 243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
ВИРІШИВ:
Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ «АМТ» (вул. Штабна, буд. 13, прим. 23, м. Запоріжжя, 69000) до Тернопільської митниці (вул. Текстильна, буд. 38, м. Тернопіль, 46400) про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товару №UA403070/2026/000081/2 від 12.02.2026.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Тернопільської митниці на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ «АМТ» судовий збір у розмірі 26 624,00 грн (двадцять шість тисяч шістсот двадцять чотири гривні 00 коп.). 
Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.
Рішення у повному обсязі складено та підписано «29» травня 2026 року.

Суддя Р.В. Кисіль