Справа № 541/4637/24
Номер провадження 2/541/54/2026

Р І Ш Е Н Н Я
іменем України

27 квітня 2026 року м. Миргород

Миргородський міськрайонний суд Полтавської області у складі:
головуючого судді Морозовської О.А.,
за участю секретаря судового засідання Калініченко Л.О.,
за участю сторін:
представників позивача Думчикової Т.В., Скляренка А.В.,
представника відповідача Чернюка В.Д ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Миргород цивільну справу за позовом Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Полтавській області до ОСОБА_1 про стягнення збитків, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Комишнянська Територіальна громада, -
в с т а н о в и в:
Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Полтавській області в особі начальника О.Кулинич звернулося до суду з позовом, за яким просить суд стягнути з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в солідарному порядку збитки, завдані рибному господарству України, в сумі 479978,00 грн з зарахуванням їх до спеціального фонду місцевого бюджету Комишнянської сільської ради територіальної громади Миргородського району Полтавської області.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що за адресою: Полтавська область, Миргородський район, с. Остапівка, річка Озниця 01.08.2022 о 15-05 год., громадяни ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ловили рибу та раків забороненими знаряддями лову, а саме волоком риболовним в забрід та сіткою, виловили карася сріблястого - 56 екз., окунь - 2 екз., верховодка - 4 екз., рак річковий - 115 екз., чим грубо порушили п.3.14 та 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства (які діяли на час вчинення правопорушення), за що передбачена відповідальність за ч.4 ст. 85 КУпАП. Збитки, завдані рибному господарству України складають 479978 грн.
Постановою Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 08.07.2024 (справа № 541/2296/24) громадянина ОСОБА_1 визнано винним у скоєні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП.
Постановою Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 24.06.2024 (справа № 541/2295/24) провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина ОСОБА_2 за ч. 4 ст. 85 КУпАП закрито у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП.
Питання стягнення збитків, завданих рибному господарству судом не вирішувалося.
29.07.2024 на адресу ОСОБА_1 , та адресу ОСОБА_2 , було направлено попередження про необхідність добровільної сплати завданих ними збитків.
Станом на день звернення до суду правопорушниками в добровільному порядку завдані збитки не відшкодовано, а тому порушується питання захисту інтересів держави.
Ухвалою Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 30 грудня 2024 року відкрито провадження у справі та призначено справу до судового розгляду в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання.
16.01.2025 року від представника відповідача ОСОБА_2 – адвоката Жаги Е.Г. надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній зазначив, що ОСОБА_3 заявлені позовні вимоги не визнає в повному обсязі, просив відмовити повністю в задоволені позовних вимог з підстав викладених у відзиві (т.1 а.с.32-37).
22.01.2025 року від відповідача ОСОБА_1 надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній заявлений до нього позов не визнав повністю, просив відмовити в його задоволені з підстав викладених у відзиві (т.1 а.с. 56-59).
30.01.2025 року від представника позивача через систему «Електронний суд» надійшла відповідь на відзив відповідача ОСОБА_1 в якому вважала необґрунтованими заперечення відповідача з підстав викладених у відзиві на позову заяву (т. 1 а.с.72-74).
31.03.2025 року від представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Жаги Е.Г. надійшла заява, в якій останній просив повністю відмовити в задоволені позовних вимоги посилаючись на те, що Постановою Полтавського апеляційного суду від 20.03.2025 року постанову Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 24.06.2024 року щодо ОСОБА_2 скасовано, а провадження по справі закрито на підставі п.1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбачено ч.4 ст. 85 цього Кодексу (т. 1 а.с. 96-99).
03.04.2025 року від представника позивача через систему «Електронний суд» надійшла заява про уточнення позовних вимоги, в якій остання просила стягнути з ОСОБА_1 збитки, завдані рибному господарству України, в сумі 479 978 грн. з зарахуванням їх до спеціального фонду місцевого бюджету Комишнянської сільської територіальної громади Миргородського району Полтавської області; стягнути з ОСОБА_1 на користь Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Полтавській області судові витрати в сумі 7199,67 грн. (т. 1 а.с.114-116).
22.05.2025 року від представника відповідача ОСОБА_1 – адвоката Чернюка В.Д. надійшов відзив на уточнені позовні вимоги, в якій зазначив, що сторона відповідача ОСОБА_1 , повністю не визнає заяву про уточнення позовних вимог від 02.04.2025 року та позов Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Полтавській області від 11.12.2024 року заявлений до ОСОБА_1 , з підстав викладених у відзиві на позовну заяву (т.1 а.с.142-143).
26 червня 2025 року ухвалою Миргородського міськрайонного суду Полтавської області було прийнято уточнену позовну заяву Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Полтавській області до ОСОБА_1 про стягнення збитків, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Комишнянська Територіальна громада. Підготовче судове засідання по справі закрито, справу призначено до судового розгляду (а.с.185-187).
В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала, просила їх задоволити з підстав вказаних у позовній заяві та заяві про уточнення позовних вимоги.
Відповідач ОСОБА_1 та його представник адвокат Чернюк В.Д. просили відмовити в задоволені позовних вимог у зв`язку з їх безпідставністю та не доведеністю. 
Представник третьої особи яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Комишнянська Територіальна громада в судове засідання не з`явився, надав заяву, в якій просив розгляд справи проводити без його участі (т. 2 а.с. 59).
Суд, заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, відеозапис, матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст.85КУпАП, дійшов такого висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Так, статтею 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» та Положення про органи рибоохорони Державного агентства рибного господарства України, затвердженого наказом Міністерства аграрноїполітики та продовольства України від 19.01.2012 № 26, визначені повноваження органів рибоохорони, зокрема, здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збутуоб`єктів тваринного світу в частині воднихбіоресурсів,забезпечуватиорганізацію та здійснювати державний нагляд (контроль) у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів у водних об`єктах та їх частинах, визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками, самостійно та через органи прокуратури подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.
Відповідно до ст. 3-5 Закону України «Про тваринний світ» та ст. 39 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» об`єкти тваринного світу (в тому числі риби, ссавці, членистоногі, молюски тощо) знаходяться під охороною держави та належитьдо природних ресурсів загальнодержавного значення.
Згідно з вимогами ст. 25 Закону України «Про тваринний світ» рибальством вважається добування риби та водних безхребетних.
На території України відповідно до законодавства може здійснюватися промисловелюбительське та спортивне рибальство.
Правила рибальства, об`єкти рибальства, порядок надання у користування рибогосподарських водних об`єктів, а також вимоги щодо ведення рибного господарства визначаються у порядку, встановленому цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.Відповідно до ст. 27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктів загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування.
В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюється на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів.
Охорона тваринного світу регламентована ст.ст. 36-37 Закону України «Про тваринний світ» та включає систему правових, організаційних, економічних, матеріально-технічних, освітніх та інших заходів, спрямованих на збереження, відтворення і використання обєктів тваринного світу. Охорона тваринного світу передбачає комплексний підхід до вивчення стану, розроблення і здійснення заходів щодо охорони та поліпшення екологічних систем, в яких перебуває і складовою частиною яких є тваринний світ, між тим одним із заходів забезпечення охорони тваринного світу, є встановлення правил та науково обґрунтованих норм охорони, раціонального використання і відтворення об`єктів тваринного світу.
Згідно зіст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища`порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні у, зокрема, перевищенні лімітів та порушенні інших вимог використання природних ресурсів.
Відповідно до ч. 1ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища`шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Згідност. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів`шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.
Відповідно до ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодувати завдані ним збитки.Згідно зі ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодування за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.
Статтею 22 Цивільного кодексу України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.
Згідно з ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Відповідно до ст. 39 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» до природних ресурсів загальнодержавного значення належать дикі тварини, які перебувають у стані природної волі в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, інші об`єкти тваринного світу, на які поширюється дія"Про тваринний світ" і які перебувають у державній власності, а також об`єкти тваринного світу, що у встановленому законодавством порядку набуті в комунальну або приватну власність і визнані об`єктами загальнодержавного значення.Таким чином, при незаконному вилові риби спричиняються прямі збитки державі.
Судом встановлено, що 01.08.2022 року відносно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було складено протокол про адміністративне правопорушення №010622 про те, що останній в с.Остапівка Миргородського району Полтавської області в 15:05 на р.Озниця ловив рибу та раків з громадянином ОСОБА_1 забороненими знаряддями лову риби – волоком риболовним в забрід та виловили карась сріблястий в кількості 56 шт, окунь – 2 шт, верховодка – 4 шт, рак річковий 115 шт, лин – 1шт. Вказаними діями громадянин ОСОБА_2 п.3.14 п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, чим скоїв адміністративне правопорушення передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП та заподіяв державі матеріальних збитків у сумі 479978,00 грн (а.с.10). Постановою Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 24.06.2024 (справа № 541/2295/24) провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина ОСОБА_2 за ч. 4 ст. 85 КУпАП закрито у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП (а.с.9). Дану постанову було скасовано 20.03.2025 року постановою Полтавського апеляційного суду , провадження у справі було закрито на підставі п.1 ст. 247 КУпАП за відсутності події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП (а.с.99-102).
01.08.2022 року відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 було складено протокол про адміністративне правопорушення №010623 про те, що останній в с.Остапівка Миргородського району Полтавської області в 15:05 на р.Озниця ловив рибу та раків з громадянином ОСОБА_2 забороненими знаряддями лову риби – волоком риболовним в забрід та виловили карась сріблястий в кількості 56 шт, окунь – 2 шт, верховодка – 4 шт, рак річковий 115 шт, лин – 1шт. Вказаними діями громадянин ОСОБА_1 порушив п.3.14 п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, чим скоїв адміністративне правопорушення передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП та заподіяв державі матеріальних збитків у сумі 479978,00 грн (а.с.11). Постановою Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 08.07.2024 (справа № 541/2296/24) ОСОБА_1 визнано винним у скоєні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП. Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за ч. 4 ст. 185 КУпАП, закрито у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення (а.с.7-8).
Згідно такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибногосподарських водних об`єктах України розмір шкоди становить 479978,00 грн (а.с.12). 29 липня 2024 року ОСОБА_1 та Руденку І.О. Державним агентством України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм направлялися лист про необхідність сплатити збитки завдані рибному господарству по 239989,00 грн з кожного (а.с.13-14).
20 грудня 2022 року постановою дізнавача СД Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області Москаленко В.О. було закрито кримінальне провадження кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12022175550000206 від 01.08.2022 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України у зв`язку із встановленням відсутності ознак складу кримінального правопорушення (а.с.41-45).
Допитані в судовому засіданні свідки пояснила наступне.
Свідок ОСОБА_4 суду пояснила, що була дізнавачем дізнання, і розслідувала кримінальну справу з приводу незаконного вилову риби. Того дня вона (свідок) надійшло повідомлення на «102» про незаконний вилов риби і вона перебувала в складі оперативної групи, яка поїхала на виклик. Коли вони приїхала, побачила виловлених раків і те, що проводилася оперативно-слідчі дії. Загальна кількість людей яка була на водоймі вона не пам`ятає, ставок великий. Ставок був не спущений, рівень води не заміряли, прямим очевидцем ловіння риби не була. Особи встановлювалися за свідченнями очевидців, представники рибнадзору вже були присутні, які і викликали поліцію. Протоколи складались щодо чотирьох осіб. У рибназора була своя відекамера, який надали працівникам поліції, який був переглянутий органами дізнання. По змісту відеозапису начебто було двоє людей, які виловлювали сіткою раки, але конкретно, що вони беруть руками раки, сітки чи сатка такого не було. Справи були закриті в зв`язку з відсутністю складу злочину. Вилучався транспортний засіб, який в подальшому був повернутий. Закриття кримінального провадження напевно не виключає склад адміністративного правопорушення.
Свідок ОСОБА_5 суду пояснив, що почули, що спустили водойму в с.Остапівка і він (свідок) поїхав туди з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_6 .. Води на ставку не було, був мул, вони наловили кожен собі риби та раків, людей на ставку було чоловік сто. Приїхав рибнадзор, рибу і раки які вони назбирали помістили в одну кучу, перерахував і передали працівникам поліції. На березі був волок. Зазначив, що волок одна особа не могла застосувати, оскільки на водоймів був мул, а не вода. Пояснив, що раки збирали руками, незаконні засоби вилову не застосовували. Протокол відносно нього (свідка) на місці не складали, в подальшому автомобіль Руденка, на якому вони приїхали вилучили. Також пояснив, що знає, що відносно ОСОБА_7 було кримінальне провадження, його виправдали, а щодо ОСОБА_1 розгляд справи в суді.
Свідок ОСОБА_6 суду пояснив, що він з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_5 поїхали на ставок в с.Остапівка, оскільки дізналися, що його спустили. На ставок прибули на автомобілі ОСОБА_2 . Свідок особисто з собою брав садок. Ставок був замулений, на місці вже було багато людей, де хто був з дітьми і всі збирали рибу руками. Води було де-не-де по кісточки. Приїхав рибнадзор і підійшли до них, в кожного була свою сумка з уловом. Всю збирану рибу скинули в одну кучу. Особисто до нього (свідка) претензій у рибнадзора не було. Пояснювали, що рибу ловили кожен для себе, але її всю приписали хлопцям. Зазначив, що сіток, волоків у нього не було тільки садки.
Свідок ОСОБА_2 суду пояснив, вони дізналися, про те, що в с.Остапівка спустили зв`язок і вони з ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , і ОСОБА_1 поїхали туди на автомобілі свідка. При собі в них не було незаконних засобів вилову риби. На водоймі було дуже багато людей приблизно 80-100 чоловік, які збирали рибу і раки руками. Води на водоймі майже не було, був в основному мул і застосувати волок не можливо було. Приїхав рибнадзор і склали протокол на нього (свідка) та ОСОБА_1 , інші були свідками. ОСОБА_8 і ОСОБА_9 також наловили рибу, але рибнадзор всю рибу скинули в одну кучу і почали рахувати, інкримінувавши рибу лише йому (свідку) та ОСОБА_1 .
Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_10 суду пояснив, що він з колегою виїжджав на водойм за повідомленням, яке поступило на гарячу лінію. Водойм на той час був наполовину висохшим. Зазначив, що не лише дані громадяни збирали раки, можливості підійти ближче до інших осіб не було, і коли перші особи виходили з води, то вони їх і зупинили, їх було начебто 3 особи, інших не було можливості затримати, на телефонну камеру вели відеозйомку. Один ніс волочок з собою, при огляді, точно не пам`ятаю, коли саме, він (свідок) з колегою бачили в автомобілі ще один волочок , чи він використвувався свідок не знаю. Також вказав,що можливо особи,яких вони затримали говорили.що все вони наловили гуртом. Протокол складав ОСОБА_11 , його (свідка) колега. Також зазначив, що всіх обставин він вже не пам`ятає, особисто ОСОБА_1 він не знає, чи виловлювали затримані особи рибу із застосуванням волока сказати не зміг, факт вилову риби та раків не пам`ятає, чи зафіксували та що саме теж не пам`ятає, оскільки боді камер у них не було. Поліція приїхала на протязі години. Чому протокол склали лише на двох осіб пояснити не міг. Куди ділись канфісковані риба і раки свідок не зміг пояснити, оскільки такою інформацією не володіє.
Судом встановлено, що 01 серпня 2022 року інспектором Гольда Станіславом Григоровичем були складені протоколи про адміністративне правопорушення № 010622 відносно ОСОБА_2 та № 010623 відносно ОСОБА_1 , які обвинувачувалися у вчиненні спільних дій, пов`язаних одним часом та місцем, а саме у вилові риби та раків волоком риболовним в забрід в с.Остапівка Миргородського району Полтавської області о 15:05 на р.Озниця. Постановою Полтавського апеляційного суду від 20 березня 2025 року скасовано постанову Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 24 червня 2024 року відносно ОСОБА_2 у справі № 541/2295/24 за відсутності події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення. В постанові апеляційним судом підставою закриття вказано, що матеріали справи не містять належних і допустимих доказів винуватості ОСОБА_2 у незаконному вилові рибних водних ресурсів незаконними знаряддями лову.
Постанова дізнавача СД Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області Москаленка В.О. від 20.12.2012 року містить вказівку про те, що працівниками «Рибоохоронного патруля» не зафіксовано факт незаконного вилову рибних водних ресурсів незаконними знаряддями лову Руденком І.О. та ОСОБА_1 .
Суд зазначає, що протокол про адміністративне правопорушення сам по собі без підтвердження іншими належними та допустимими доказами не є безумовним та беззаперечним доказом на доведення обставин вчинення діяння, являє собою лише початковий правовий висновок щодо дій певної особи.
Так само не може бути безумовним та беззаперечним доказом на доведення обставин вчинення діяння постанова про закриття кримінального провадження, яка обґрунтована невстановленням окремої частини складу кримінального правопорушення - факту незаконного вилову рибних водних ресурсів незаконними знаряддями лову та факту завдання істотної шкоди.
За правилами статті 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Крім того, згідно з ч.1 ст. 47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.
Відповідно до ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.
Згідно з ст. 80 ЦК України юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку. Юридична особа наділяється цивільною правоздатністю і дієздатністю, може бути позивачем та відповідачем у суді.
Відповідно до ч.1 ст. 89 ЦК України юридична особа підлягає державній реєстрації у порядку, встановленому законом. Дані державної реєстрації включаються до Єдиного державного реєстру, відкритого для загального ознайомлення.
Частиною ч. 4 ст. 21 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади» передбачено, що територіальні органи центрального органу виконавчої влади набувають статусу юридичної особи з дня внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань запису про їх державну реєстрацію як юридичної особи.
Відповідно до ст. 95 ЦК України філією є відокремлений підрозділ юридичної особи, що розташований поза її місцезнаходженням та здійснює всі або частину її функцій. Представництвом є відокремлений підрозділ юридичної особи, що розташований поза її місцезнаходженням та здійснює представництво і захист інтересів юридичної особи. Філії та представництва не є юридичними особами. Вони наділяються майном юридичної особи, що їх створила, і діють на підставі затвердженого нею положення. Керівники філій та представництв призначаються юридичною особою і діють на підставі виданої нею довіреності. Відомості про філії та представництва юридичної особи включаються до єдиного державного реєстру.
Ураховуючи цивільно-правове становище філій та представництв недопустимою є самостійна і безпосередня участь відокремлених підрозділів у певних процесуальних відносинах, оскільки це суперечить цивільно-правовій природі відокремленого підрозділу як складової частини юридичної особи, що його створила.
Виходячи з результатів аналізу наведених норм, філія як відокремлений підрозділ, який не є юридичною особою, не наділений цивільною процесуальною дієздатністю і не може бути стороною у цивільному процесі.
Вищезазначений висновок узгоджується із правовим висновком Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду Верховного Суду викладеним у постанові від 14 червня 2021 року (справа №760/32455/19), в якому зазначається, що філії та представництва, які не є юридичними особами, не наділені цивільною процесуальною дієздатністю та не можуть виступати стороною у цивільному процесі. Тому справи, в яких відповідачем виступає філія чи представництво, не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, у зв`язку з відсутністю сторони у цивільному процесі, до якої пред`явлено позов, а отже неможливістю вирішення цивільного спору.
За змістом позовної заяви вбачається, що до суду із позовом звернулось Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Полтавській області.
Згідно із частиною 4 статті 89 ЦК України, до Єдиного державного реєстру вносяться відомості про організаційно-правову форму юридичної особи, її найменування, місцезнаходження, органи управління, філії та представництва, мету установи, а також інші відомості, встановлені законом.
Відповідно до статті 1 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань - це єдина державна інформаційна система, що забезпечує збирання, накопичення, обробку, захист, облік та надання інформації про юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадські формування, що не мають статусу юридичної особи.
Статтею 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" передбачено, що в Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості про юридичну особу, крім державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб, зокрема, найменування юридичної особи, у тому числі скорочене (за наявності), місцезнаходження юридичної особи.
Згідно із статтею 10 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.
З метою перевірки повноважень представника позивача на подачу позовної заяви судом було зроблено запит до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
За відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Полтавській області (код ЄДРПОУ 41079035) не має статусу юридичної особи, а є відокремленим підрозділом філією - Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм, 37472282.
Відтак в розумінні ст. 48 ЦПК України, Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Полтавській області не може бути позивачем у даній справі.
Згідно з п. ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.
Розгляду у суді підлягає лише такий спір, у якому позовні вимоги можуть бути або задоволені, або в їх задоволенні може бути відмовлено. Положення «заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» (пункт 1 частини першої статті 186, пункт 1 частини першої статті 255 ЦПК України) стосується як позовів, які не підлягають розгляду за правилами цивільного судочинства, так і тих позовів, які суди взагалі не можуть розглядати (постанова Великої Палати Верховного Суду від 21 листопада 2018 року у справі № 757/43355/16-ц).
Згідно з Положенням про Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Полтавській області затвердженого Наказом Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм від 15 лютого 2024 року №77 управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Полтавській області є територіальним органом Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (Держрибагентства) діє у складі Держрибагентства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується.
Відповідно п.7.4 положення про Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Полтавській області має право подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянам внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.
Згідно з ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.
Наведене свідчить про те, що з позовом вправі звертатись лише юридична особа від імені якої може виступати керівник відокремленого підрозділу, а не сам підрозділ, який є складовою частиною юридичної особи, що його створила.
Позивачем у даній справі має бути саме юридична особа - Державне агентство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (код ЄДРПОУ 37472282) в особі Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Полтавській області (код ЄДРПОУ 41079035), а відповідна позовна заява має бути подана особою, уповноваженою не філією, а саме юридичною особою - Державним агентством України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в особі Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Полтавській області.
Отже, позовні вимоги пред`явлено Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства та продовольчих програм у Миколаївській області, яке не має статусу юридичної особи.
Філії та представництва, які не є юридичними особами, не наділені цивільною процесуальною дієздатністю та не можуть виступати стороною у цивільному процесі. Тому справи, в яких стороною виступає філія чи представництво, не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства.
Оскільки позивач не є юридичною особою, з урахуванням встановлених обставин, суд вважає, що заявлені позовні вимоги не можуть буди задоволені.
Керуючись ст. ст. 80, 89, 95 ЦК України, ст.ст. 47, 48, 255, 258-261, 353 ЦПК України, суд,-
у х в а л и в :
У задоволені позову Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Полтавській області до ОСОБА_1 про стягнення збитків, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Комишнянська Територіальна громада - відмовити.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Учасники справи:
Позивач: Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Полтавській області, код ЄДРПОУ 41079035, адреса вул. Флотська,4, м.Кременчук, Полтавська область, 39360.
Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса місця реєстрації АДРЕСА_1 .
Представник відповідача: адвокат Чернюк Віталій Дмитрович, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №3722 від 20 жовтня 2020 року, адреса АДРЕСА_2 .
Повний текст судового рішення складено 07 травня 2026 року.

Суддя:	  	О. А. Морозовська