Справа № 591/14025/25
Провадження № 2/591/3673/25

РІШЕННЯ
Іменем України
30 квітня 2026 року м. Суми
Зарічний районний суд м. Суми у складі головуючого судді Зері Ю.О., за участю секретаря судового засідання Горб А.Д., розглянувши у судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом  ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 в особі представника - адвоката Лисенко Наталії Олександрівни до Сумської міської ради, майдан Незалежності, 2, м. Суми, код ЄРДПОУ 23823253, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, приватного нотаріуса Сумського міського нотаріального округу Коваль Наталії Миколаївни, пр-т Михайла Лушпи, буд. 31, м. Суми, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,
установив:
08.12.2025 до Зарічного районного суду м. Суми надійшла вказана позовна заява.
Позов обґрунтований тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивачки ОСОБА_2 . За життя ОСОБА_2 склала заповіт, посвідчений державним нотаріусом Першої Сумської державної нотаріальної контори 08.02.1996, номер в реєстрі 1-60, відповідно до якого належну їй квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , вона заповіла дочці ОСОБА_1 . 21.11.2025 позивачка звернулась до приватного нотаріуса Сумського міського нотаріального округу із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на вказану вище квартиру, яка належала її померлій матері ОСОБА_2 , однак постановою нотаріуса від 21.11.2025 їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском строку на прийняття спадщини. Відтак позивачка була змушена звернутись до суду з даним позовом, оскільки іншого способу поновити строк на прийняття спадщини у неї немає.
Ухвалою суду від 03.11.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено справу розглядати у порядку загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 04.02.2026.
Представник відповідача 30.12.2025 подала відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог у зв`язку з необґрунтованістю.
02.01.2026 до суду надійшла заява третьої особи про розгляд справи без її участі.
Представник відповідача згідно поданої заяви від 04.02.2026 просила подальший розгляд справи здійснювати за відсутності представника Сумської міської ради.
Ухвалою суду від 04.02.2026 закрито підготовче провадження та призначено справу № 591/14025/25 до розгляду по суті на 30.04.2026.
У судове засідання з розгляду справи по суті позивачка та її представник не прибули, до суду представник позивача подала заяву від 30.04.2026, у якій підтримала позовні вимоги у повному обсязі та просила розглядати справу без участі сторони позивачки.
Неявка сторін, належним чином повідомлених про дачу і місце проведення судового засідання, не перешкоджає розгляду справи.
У відповідності до частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
У зв`язку з цим на підставі статті 247 ЦПК України, суд розглядає справу без фіксування судового процесу.
Розглянувши матеріали справи, дослідивши та оцінивши наявні у справі докази, суд доходить висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Правовідносини, які виникли між учасниками справи, врегульовано положеннями Книги шостої «Спадкове право» Цивільного кодексу України.
За змістом статей 1216, 1217 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно статті 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. 
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивачки ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 13.10.2023.
Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить квартира АДРЕСА_3 . Наявність спадкового майна підтверджується свідоцтвом про право власності на квартиру, видане виконавчим комітетом Сумської ради народних депутатів від 02.11.1995, технічним паспортом на квартиру АДРЕСА_3 .
08.02.1996 померлою ОСОБА_2 складений заповіт, зареєстрований в реєстрі за №1-60, на користь її доньки – ОСОБА_1 .
21.11.2025 позивачка звернулась до приватного нотаріуса Сумського міського нотаріального округу із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на квартиру за адресою: АДРЕСА_4 , яка належала її померлій матері ОСОБА_2 , однак постановою нотаріуса від 21.11.2025 їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з тим, що нею було пропущено строк на прийняття спадщини і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку.
Родинні відносини позивачки з померлою матір`ю ОСОБА_2 підтверджуються копією свідоцтва про народження ОСОБА_3 серії НОМЕР_3 , виданого 27.06.1961, свідоцтвом про реєстрацію шлюбу серії НОМЕР_4 від 06.05.1981 та свідоцтвом про реєстрацію шлюбу серії НОМЕР_5 від 10.10.1988.
Як пояснює позивачка, вона не змогла у встановлений строк звернутись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки вважала, що фактично прийняла спадщину, так як доглядала за спадковим майном, користувалась речами, які належали матері, сплачувала комунальні послуги за квартиру і на момент відсутня будь-яка заборгованість за комунальні послуги по квартирі, які щомісяця сплачуються позивачкою. Також представник позивачки наголошувала, що позивачка помилково вважала, що оскільки матір?ю був складений заповіт, то сам факт волевиявлення матері є достатнім для того, щоб належна квартира юридично після смерті матері належала їй як спадкоємиці за заповітом і тому був пропущений шестимісячний строк. 
Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Зазначена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України у справі №6-1320цс17 від 23.08.2017; у постанові Верховного Суду України від 06.09.2017 у справі №6-496 цс17.
Незначний термін пропуску строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини є поважною причиною для звернення до суду за визначенням додаткового строку. Вказану правову позицію висловив Верховний Суд у постанові від 17.10.2018 у справі № 681/203/17-ц.
Згідно узагальнення про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 №24-753/0/4-13 належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування а місцем відкриття спадщини.
Згідно пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Згідно зі статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» та частиною четвертою статті 10 ЦПК суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Згідно зі статтею 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.
Ураховуючи те, що в законодавстві не міститься визначення поняття поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, їх поважність повинна визначатися судом у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи.
Нормами статей 12, 13 ЦПК України закріплено такі принципи цивільного судочинства, як змагальність сторін та диспозитивність цивільного судочинства, які полягають в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина 1 статті 76 ЦПК України).
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина 1 статті 77 ЦПК України).
Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування (частина 2 статті 78 ЦПК України).
Згідно із частиною 1 статті 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу.
Згідно із частинами 5, 6 статті 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи, які беруть участь у справі. Доказуванню не може ґрунтуватися на припущеннях.
Суд, оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх досліджені, враховуючи відсутність спору про спадщину, з огляду на виключність обставин доходить висновку про можливість задоволення позову та визначення позивачці додаткового строку для прийняття спадщини після смерті померлої матері ОСОБА_2 , оскільки наведені у позові причини пропуску строку на звернення до нотаріальної контори у своїй сукупності свідчать про поважність причин пропуску такого строку.
У відповідності до положень статей 133, 141 ЦПК України судові витрати суд залишає за позивачкою.
Керуючись статтями 12, 13, 77, 81, 141, 247, 259, 263-265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, суд 
ухвалив:
Позов  ОСОБА_1 до Сумської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, задовольнити.
Надати  ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , додатковий строк у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , з моменту набрання судовим рішенням законної сили.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Позивач:  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .
Відповідач: Сумська міська рада, майдан Незалежності, 2 м. Суми, код ЄРДПОУ 23823253.
Суддя Ю.О. Зеря