Справа № 361/9015/24 
Провадження № 2/361/5100/24 
15.04.2026 
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И 
15 квітня 2026 року м. Бровари
Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючої судді Гізатуліної Н.М.
за участю секретаря судового засідання Охріменко Є.І.
представника позивачки Бобрової А.В.
розглянувши цивільну справу за позовом позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства Броварської міської ради Броварського району Київської області «Броваритепловодоенергія», третя особа: Броварський відділ державної виконавчої служби у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про усунення перешкод у здійснення права користування і розпорядження майном, шляхом зняття з нього арешту, –
УСТАНОВИВ:
Адвокат Боярова А.В. від імені та в інтересах ОСОБА_1 звернулася до суду із зазначеним позовом.
Позов мотивувала тим, що ОСОБА_1 (до реєстрації шлюбу – « ОСОБА_2 ») є спадкоємицею після смерті рідного брата ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Переяслав Бориспільського району Київської області.
До складу спадкового майна входить 2/3 частки квартири АДРЕСА_1 , власниками якої за життя були у рівних частках її мати ОСОБА_4 та її брат ОСОБА_3 по 1/3 частці. ОСОБА_1 є власницею 1/3 частки зазначеної квартири.
Мати позивачки ОСОБА_4 – померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . На час смерті вона була зареєстрована та постійно проживала разом із сином ОСОБА_3 у квартирі АДРЕСА_1 .
ОСОБА_3 прийняв спадщину після смерті матері як особа, яка постійно проживала разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, проте за життя він не звернувся із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори та не отримав свідоцтва про право на спадщину.
Після смерті ОСОБА_3 позивачка подала заяву про прийняття спадщини. 
Під час оформлення спадкових прав встановлено, що згідно з відомостями Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна частина спадкової квартири перебуває під арештом, реєстраційний номер обтяження 2419266, зареєстрований 23 вересня 2005 року Броварською міською державною нотаріальною конторою на підставі постанови АК № 727629 від 12 вересня 2005 року ДВС Броварського МРУЮ.
Листом від 29 травня 2024 року № 46341 Броварський відділ державної виконавчої служби у Броварському районі Київської області у відповідь на звернення позивачки повідомив, що на виконанні у відділі перебувало виконавче провадження № 1377914 з примусового виконання виконавчого листа № 2-1184 від 27 червня 2004 року про стягнення з ОСОБА_3 боргу у розмірі 361,93 грн на користь ПТМ «Броваритепломережа» (правонаступник – КП «Броваритепловодоенергія»). Відомості щодо сплати боргу, виконавчого збору та витрат виконавчого провадження у відділі були відсутні, у зв`язку з чим підстави для зняття арешту відсутні.
У відповідь на звернення позивачки КП «Броваритепловодоенергія» видано довідку від 31 травня 2024 року № 72 про те, що заборгованість по квартирі АДРЕСА_1 станом на 01 травня 2024 року відсутня.
Враховуючи, що арешт на квартиру був накладений у зв`язку із заборгованістю перед відповідачем, яка на час звернення до суду відсутня, а тому відсутні правові підстави для подальшого існування обтяження.
Зазначила, що наявність арешту перешкоджає оформленню її спадкових прав, чим порушує її право на спадкування та право на оформлення права власності на спадкове майно.
На підставі викладеного просила суд усунути перешкоди у здійсненні права користування та розпорядження майном шляхом зняття арешту з частини квартири АДРЕСА_1 , реєстраційний номер обтяження 2419266.
Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 17 вересня 2024 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.
Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 04 грудня 2024 року клопотання про витребування доказів задоволено, витребувано у приватного нотаріуса Броварського районного нотаріального округу Кутової Т.А. належним чином завірену копію спадкової справи № 12/2023, а також витребувано у Київського обласного державного нотаріального архіву паперовий носій постанови АК № 728629 від 12 вересня 2005 року.
Представник КП «Броваритепловодоенергія» подав відзив на позовну заяву, просив відмовити у задоволенні позову, посилаючись на те, що є неналежним відповідачем у даному спорі.
Відповідно до розпорядження керівника апарату суду ОСОБА_5 від 01 квітня 2025 року щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судової справи, у зв`язку із звільненням судді ОСОБА_6 у відставку, протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01 квітня 2025 року вищевказану цивільну справу передано на розгляд судді Гізатуліній Н.М.
Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 08 квітня 2025 року цивільну справу прийнято до провадження у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.
У судовому засіданні представник позивачки адвокат Боярова А.В. підтримала позовні вимоги та просила їх задовольнити.
Відповідач та третя особа у судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялися належним чином.
Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні.
Суд дослідивши та оцінивши письмові докази у справі у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.
Суд встановив, що 23 березня 1989 року ОСОБА_7 та ОСОБА_8 уклали шлюб, після укладення шлюбу прізвище дружини – « ОСОБА_9 », свідоцтво про шлюб серія НОМЕР_1 . 
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є рідними братом та сестрою, їх матір`ю є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . 
Відповідно до витягу з реєстру прав власності на нерухоме майно № 20556494 від 13 жовтня 2008 року, виданого Комунальним підприємством Броварської міської ради «Броварське бюро технічної інвентаризації», квартира АДРЕСА_1 належала на праві спільної часткової власності ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_1 по 1/3 частці кожному.
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , актовий запис № 575.
Факт родинних відносин між ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та його матір`ю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , встановлений рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 11 листопада 2022 року у справі № 361/3540/22. 
Звертаючись до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин ОСОБА_3 зазначав, що встановлення зазначеного факту необхідно йому для реалізації спадкових прав після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 його матері ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . 
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Переяслав Бориспільського району Київської області, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , виданим 23 листопада 2022 року Переяславським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 1007.
Після смерті ОСОБА_3 його рідна сестра ОСОБА_1 звернулася із заявою про прийняття спадщини, спадкова справа № 12/2023, відкрита приватним нотаріусом Броварського районного нотаріального округу Кутовою Т.А. та зареєстрована у Спадковому реєстрі за № 70758558. Позивачка прийняла спадщину після смерті ОСОБА_3 у встановленому законом порядку.
Згідно з інформацією з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, на частину квартири АДРЕСА_1 накладено обтяження, тип обтяження: арешт, реєстраційний номер обтяження 2419266, зареєстрований 23 вересня 2005 року Броварською міською державною нотаріальною конторою на підставі постанови АК № 727629 від 12 вересня 2005 року ДВС Броварського МРУЮ.
З відповіді Броварського відділу державної виконавчої служби у Броварському районі Київської області від 29 травня 2024 року № 46341 встановлено, що на виконанні у відділі перебувало виконавче провадження № 1377914 з примусового виконання виконавчого листа № 2-1184 від 27 червня 2004 року, виданого Броварським міськрайонним судом Київської області про стягнення з ОСОБА_3 заборгованості у розмірі 361,93 грн на користь ПТМ «Броваритепломережа». У зв`язку із закінченням строку зберігання архівних виконавчих документів постанова АК № 727629 від 12 вересня 2005 року відсутня у Відділі, що унеможливлює ідентифікацію її як підстави внесення запису про обтяження.
Київський обласний державний нотаріальний архів на виконання ухвали суду від 04 грудня 2024 року направив копію постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони його відчуження від 12 вересня 2005 року серія АК № 727629, з якої вбачається, що на виконанні державного виконавця Броварського ВДВС перебував виконавчий лист № 2-1184 від 27 червня 2004 року, виданий Броварським міським судом про стягнення із ОСОБА_3 боргу у сумі 361,93 грн на користь ПТМ «Броваритепломережа», державним виконавцем накладено арешт на частину квартири АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_3 та заборонено відчужувати будь-яке майно.
Згідно з довідкою КП «Броваритепловодоенергія» (правонаступник – ПТМ «Броваритепломережа») від 31 травня 2024 року № 72 заборгованість за квартирою АДРЕСА_1 станом на 01 травня 2024 року відсутня.
За змістом ст. ст. 1216, 1217 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Згідно з ч. ч. 1, 3 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Частиною 1 ст. 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за отриманням свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.
Системний аналіз зазначених норм права свідчить про те, що спадкоємець, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, є її власником з часу її відкриття, а документом для підтвердження права власності на спадкове майно є свідоцтво на спадщину, отримане в установленому законодавством порядку.
Підпунктами 4.15. та 4.18. п. 4 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністра юстиції України за № 296/5 від 22 лютого 2012 року, передбачено, що видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна. Якщо на спадкове майно накладено арешт судовим чи слідчими органами, видача свідоцтва про право на спадщину затримується до зняття арешту.
З аналізу норм Закону України «Про виконавче провадження» щодо підстав накладення арешту на майно боржника та зняття такого арешту вбачається, що арешт майна боржника є заходом звернення стягнення на майно боржника, який виконавець має право застосувати для забезпечення реального виконання виконавчого документа, що відповідно до Закону України «Про виконавче провадження» підлягає примусовому виконанню.
Підстави для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини встановлені ч. 4 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження».
Відповідно до ч. 5 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.
Таким чином, позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).
Згідно з ст. 59 зазначеного Закону особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.
У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини.
У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.
Отже, позов про зняття арешту з майна боржника може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).
Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 листопада 2019 року у справі № 905/386/18 зазначено, що відповідачем у справах за позовами про звільнення з-під арешту майна є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних відносин щодо такого майна. При цьому орган державної виконавчої служби у відповідних випадках може залучатися судом до участі у справах як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.
Таким чином, позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами у справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване.
Судом встановлено, що позивачка є спадкоємицею частини нерухомого майна, на яке накладено арешт у виконавчому провадженні стягувачем у якому є ПТМ «Броваритепломережа», правонаступником якого є КП «Броваритепловодоенергія». Разом із тим судом встановлено, що виконавче провадження завершено, заборгованість погашена, відкриті виконавчі провадження відсутні, проте арешт залишається чинним виключно через відсутність архівних документів.
Відповідно до ст. 41 Конституції України кожний громадянин має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.
Згідно з ст. 1 Першого Протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.
За змістом ч. 1 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.
Статтею 321 ЦК України закріплено принцип непорушності права власності. Зокрема, встановлено, що ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.
Згідно з положеннями ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Зазначена норма матеріального права визначає право власника вимагати будь-яких усунень свого порушеного права від будь-яких осіб будь-яким шляхом, який власник вважає прийнятним. Визначальним для захисту права на підставі цієї норми права є наявність у позивача права власності та встановлення судом наявності перешкод у користуванні власником своєю власністю. При цьому не має значення, ким саме спричинено порушене право та з яких підстав.
Верховний Суд у постанові від 28 серпня 2024 року у справі № 947/36027/21 дійшов висновку проте, що збереження арештів, за відсутності відкритих виконавчих проваджень є невиправданим втручанням у право на мирне володіння майном.
Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Згідно із ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 89 ЦПК України).
Враховуючи викладене, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши належним чином зібрані у справі докази кожен окремо на їх достовірність та допустимість, а також їх достатність і взаємний зв`язок у сукупності, суд встановив, що арешт на спадкове майно було накладено органом державної виконавчої служби у 2005 році, реєстраційний номер обтяження 2419266, в межах виконавчого провадження щодо стягнення заборгованості з ОСОБА_3 на користь ПТМ «Броваритепломережа» (правонаступником якого є КП «Броваритепловодоенергія»). На даний час виконавче провадження завершене, вимоги виконавчого документа виконано у повному обсязі, заборгованість за квартирою відсутня, однак арешт, накладений на майно боржника, знято не було. Водночас у зв`язку із відсутністю архівних матеріалів виконавчого провадження після спливу строку їх зберігання, скасування зазначеного арешту у позасудовому порядку є неможливим. Враховуючи, що позивачка в інший спосіб, крім звернення до суду із позовом про зняття арешту, захистити своє порушене право не може, а наявність накладеного обтяження перешкоджає реалізації її спадкових прав та оформленню спадщини після смерті брата ОСОБА_3 , суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявність підстав для їх задоволення.
Суд відхиляє доводи представника відповідача про те, що КП «Броваритепловодоенергія» є неналежним відповідачем у цій справі, враховуючи предмет спору, а також висновки Верховного Суду у подібних правовідносинах.
Керуючись ст. ст. 2-13, 76-81, 89, 141, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-
УХВАЛИВ:
Позов ОСОБА_1 до Комунального підприємства Броварської міської ради Броварського району Київської області «Броваритепловодоенергія», третя особа: Броварський відділ державної виконавчої служби у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про усунення перешкод у здійснення права користування і розпорядження майном, шляхом зняття з нього арешту – задовольнити.
Зняти арешт з частини квартири АДРЕСА_1 , реєстраційний номер обтяження 2419266, зареєстрований 23 вересня 2005 року реєстратором: Броварська міська державна нотаріальна контора, підстава обтяження: постанова АК № 727626, 12 вересня 2005 року, Державної виконавчої служби Броварського міськрайонного управління юстиції.
Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Учасники справи:
Позивачка: ОСОБА_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 , РНОКПП – НОМЕР_4 .
Відповідач: Комунальне підприємство Броварської міської ради Броварського району Київської області «Броваритепловодоенергія», ЄДРПОУ 13711949, місце знаходження: Київська область, м. Бровари, вул. Грушевського Михайла, буд. ЗА.
Третя особа: Броварський відділ державної виконавчої служби у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ЄДРПОУ 34837745, місце знаходження: Київська область, м. Бровари, вул. Незалежності, буд. 39.
Суддя Н.М. Гізатуліна