П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Справа №: 634/469/26
Провадження № 3/634/198/26 
Категорія 304
07.05.2026 року сел. Сахновщина Харківської області
Суддя Сахновщинського районного суду Харківської області Єрьоміна О.В., розглянувши протокол про адміністративне правопорушення відносно: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львів Львівської області, військовослужбовця в/ч НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 2 ст. 172-15, ч. 3 ст. 172-20 КУпАП, -
встановив:
До Сахновщинського районного суду Харківської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення № 12 від 01.04.2026 року, згідно якого солдат- стрілець відділення охорони взводу охорони роти охорони батальйону охорони в/ч НОМЕР_1 ОСОБА_1 14.02.2026 року об 11.50 год. отримав травму у районі участі в бойових діях або забезпеченні здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії на території Сахновщинської селищної ради Берестинського району Харківської області, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння – 2,3% під час виконання обов`язків військової служби, що призвело до втрати координації в складних дорожніх та погодно-кліматичних умовах, а саме в дощ та ожеледь, що в свою чергу обумовило порушеннія військової дисципліни з боку цього військовослужбовця.
Дії правопорушника уповноваженою особою кваліфіковано за ч. 3 ст. 172-20 КУпАП
Окрім цього, згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 11 від 01.04.2026 року солдат - стрілець відділення охорони взводу охорони роти охорони батальйону охорони в/ч НОМЕР_1 ОСОБА_1 14.02.2026 року об 11.50 год. отримав травму у районі участі в бойових діях або забезпеченні здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії на території Сахновщинської селищної ради Берестинського району Харківської області, під час виконання обов`язків військової служби, порушення військової дисципліни з боку цього військовослужбовця, формальне виконання вимог інструктажів по заходам безпеки та ознайомлення з випадками травмувань, що доводяться до особового складу командуванням підрозділу та іншими посадовими особами військової частини, особиста необережність, що спричинена неналежним знанням та дотриманням вимог та положень Статутів ЗСУ.
Дії правопорушника уповноваженою особою кваліфіковано за ч. 2 ст. 172-15 КУпАП.
Правопорушник у судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про час, дату та місце розгляду справи. Про причини неявки суду не повідомив. Клопотань та заяв з приводу розгляду справи не надав.
Згідно з одним із принципів судочинства визнано пріоритет публічного інтересу над приватним. Безпідставне умисне затягування розгляду справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона прав і свобод громадян, зміцнення законності та виховання громадян.
Крім того, недотримання строків розгляду справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист і негативно впливає на ефективність та авторитет судової влади.
Так, статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
У рішенні від 03.04.2008 року у справі "Пономарьов проти України" Європейський суд з прав людини зробив, зокрема, висновок про те, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.
У листі Верховного Суду України від 25.01.2006 року № 1-5/45, визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.
Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Судом були використані способи сповіщення правопорушника про час, дату та місце розгляду справи, а тому вважаю можливим проводити розгляд справи за його відсутності.
Суд, дослідивши матеріали справи, надані докази, дійшов таких висновків.

Статтею 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Так, згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 12 від 01.04.2026 року солдат - стрілець відділення охорони взводу охорони роти охорони батальйону охорони в/ч НОМЕР_1 ОСОБА_1 14.02.2026 року об 11.50 год. отримав травму у районі участі в бойових діях або забезпеченні здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії на території Сахновщинської селищної ради Берестинського району Харківської області, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння – 2,3% під час виконання обов`язків військової служби, що призвело до втрати координації в складних дорожніх та погодно-кліматичних умовах, а саме в дощ та ожеледь, що в свою чергу обумовило порушеннія військової дисципліни з боку цього військовослужбовця.
Окрім цього, згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 11 від 01.04.2026 року солдат - стрілець відділення охорони взводу охорони роти охорони батальйону охорони в/ч НОМЕР_1 ОСОБА_1 14.02.2026 року об 11.50 год. отримав травму у районі участі в бойових діях або забезпеченні здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії на території Сахновщинської селищної ради Берестинського району Харківської області, під час виконання обов`язків військової служби, порушення військової дисципліни з боку цього військовослужбовця, формальне виконання вимог інструктажів по заходам безпеки та ознайомлення з випадками травмувань, що доводяться до особового складу командуванням підрозділу та іншими посадовими особами військової частини, особиста необережність, що спричинена неналежним знанням та дотриманням вимог та положень Статутів ЗСУ.
Згідно матеріалів службового розслідування вбачається, що за фактом подій, що мали місце 14.02.2026 року щодо встановлення причин і умов, що сприяли отриманню травм, ОСОБА_1 накладено дисциплінарне стягнення «Догана». Встановлено, що травмування ОСОБА_1 сталася за обставин, не пов`язаних з виконанням обов`язків військової служби.
Із матеріалів акту проведення розслудування (спеціальногол розслідування) нещасного випадку (зникнення, смерті, аварії) вбачається, що причиною отримання травми було перебування ОСОБА_1 у стані алкогольного сп`яніння (2,3%) під час виконання обов`язків військової служби, що призвело до втрати координації в складних дорожніх та погодно-кліматичних умовах, а саме: дощ та ожеледь, що в свою чергу обумовило порушення військової димсципліни з боку військовослужбовця солдата ОСОБА_1 , формальним виконанням вимог інструктажів по заходах безпеки та ознайомлення з випадками травмувань, що доводяться до особового складу командуванням підрозділу та іншими посадовими особами військової частини, особиста необережність, що спричинена неналежним знанням та дотриманням вимг та положень Статуту ЗСУ.
Відповідно до положень ст.1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.
Згідно зі ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.
Відповідно до ст.245, 280 КУпАП, одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно з вимогами ст. 251, 252 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Слід також звернути увагу, що відповідно до ст.19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.
У рішенні Європейського суду у справі «Маттоціа проти Італії» від 25 липня 2000 року відображено послідовну рекомендацію цієї міжнародної установи про пріоритетність неформального розуміння поняття «обвинувачення» національними судами.
Положеннями ст.9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Склад правопорушення - сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення і є підставою для притягнення суб`єкта правопорушення до адміністративної відповідальності.
Складом правопорушення є наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням.
При цьому, суд (суддя) повинен обґрунтовувати свої висновки про винуватість лише доказами, що випливають із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих не спростованих презумпцій факту (рішення ЄСПЛ "Коробов проти України" №39598/0з від 21.07.2011 року), тобто таких, що не залишають місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування.
Частиною 1 ст. 172-15 КУпАП передбачена відповідальність за недбале ставлення військової службової особи до військової служби.
Адміністративна відповідальність за ч. 2 ст. 172-15 КУпАП настає за недбале ставлення військової службової особи до військової служби в умовах особливого періоду.
З об`єктивної сторони правопорушення, передбачене ст. 172-15 КУпАП, характеризується суспільно-небезпечною бездіяльністю у вигляді недбалого ставлення до служби та суспільно-небезпечними наслідками, які можуть настати в результаті цього. Недбале ставлення до служби означає невиконання або неналежне виконання військовою службовою особою своїх службових обов`язків через недбале чи несумлінне ставлення до них.
Диспозиція ст. 172-15 КУпАП передбачає спеціальний суб`єкт адміністративного правопорушення, як військова службова особа.
Поняття «військової службової особи» міститься в примітці до ст. 172-13 КУпАП.
Так, під військовими службовими особами розуміються військові начальники, а також інші військовослужбовці, які обіймають постійно чи тимчасово посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських обов`язків, або виконують такі обов`язки за спеціальним дорученням повноважного командування.
Разом з тим, будь-яких відомостей про те, що правопорушник займає посади або виконує обов`язки, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських обов`язків, матеріали справи не містить.
Тобто, з матеріалів справи не вбачається, що правопорушник має статус військової службової особи та є суб`єктом правопорушення, передбаченого ст. 172-15 КУпАП,
Згідно з п. 1 ч. 1ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
Оскільки в діях правопорушника відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-15 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю.
Щодо інкримінованого ОСОБА_2 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 173-20 КУпАП, виходжу з такого.
Частиною 1 ст. 172-20 КУпАП передбачено відповідальність за розпивання алкогольних, слабоалкогольних напоїв або вживання наркотичних засобів, психотропних речовин чи їх аналогів військовослужбовцями, військовозобов`язаними та резервістами під час проходження зборів на території військових частин, військових об`єктів, або поява таких осіб на території військової частини в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, або виконання ними обов`язків військової служби в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, а також відмова таких осіб від проходження огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння.
Частиною 3 ст.172-20 КУпАП передбачено відповідальність за дії, передбачені частинами першою або другою цієї статті, вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за такі самі порушення, або в умовах особливого періоду.
Таким чином, з об`єктивної сторони адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 172-20 КУпАП, характеризується такими можливими діями в умовах особливого періоду:
-розпивання алкогольних, слабоалкогольних напоїв або вживання наркотичних засобів, психотропних речовин чи їх аналогів військовослужбовцями, військовозобов`язаними та резервістами під час проходження зборів на території військових частин, військових об`єктів;
-поява військовослужбовців, військовозобов`язаних та резервістів на території військової частини в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння;
-виконання військовослужбовцями, військовозобов`язаними та резервістами обов`язків військової служби в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння;
-відмова військовослужбовців, військовозобов`язаних та резервістів від проходження огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння.
Відповідно до ч. 4ст. 24 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» військовослужбовці вважаються такими, що виконують обов`язки військової служби:
1) на території військової частини або в іншому місці роботи (занять) протягом робочого (навчального) часу, включаючи перерви, встановлені розпорядком (розкладом занять);
2) на шляху прямування на службу або зі служби, під час службових поїздок, повернення до місця служби;
3) поза військовою частиною, якщо перебування там відповідає обов`язкам військовослужбовця або його було направлено туди за наказом відповідного командира (начальника);
4) під час виконання державних обов`язків, у тому числі у випадках, якщо ці обов`язки не були пов`язані з військовою службою;
5) під час виконання обов`язку з урятування людського життя, охорони державної власності, підтримання військової дисципліни та охорони правопорядку.
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 12 від 01.04.2026 року ОСОБА_1 14.02.2026 року об 11.50 год. отримав травму у районі участі в бойових діях або забезпеченні здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії на території Сахновщинської селищної ради Берестинського району Харківської області, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння – 2,3% під час виконання обов`язків військової служби, що призвело до втрати координації в складних дорожніх та погодно-кліматичних умовах, а саме в дощ та ожеледь, що в свою чергу обумовило порушеннія військової дисципліни з боку цього військовослужбовця.
Із матеріалів акту проведення розслудування (спеціальногол розслідування) нещасного випадку (зникнення, смерті, аварії) вбачається, що причиною отримання травми було перебування ОСОБА_1 у стані алкогольного сп`яніння (2,3%) під час виконання обов`язків військової служби, що призвело до втрати координації в складних дорожніх та погодно-кліматичних умовах, а саме: дощ та ожеледь.
Згідно матеріалів службового розслідування травмування ОСОБА_1 сталася за обставин, не пов`язаних з виконанням обов`язків військової служби.
Із письмових пояснень, наданих комісії, ОСОБА_1 пояснив, що 14.02.2026 року близько 11.45 год. у вільний час після чергування він вийшов до магазину за особистими потребами, не врахувавши сильної ожеледиці, послизнувся і впав, в результаті чого отримав травму.
Отже, з викладеного слідує, що 14.02.2026 року об 11.50 год. ОСОБА_1 не виконував обов`язків військової служби, що є обов`язковою к ознакою для кваліфікації дій правопорушника за ч. 3 ст. 172-2- КУпАП.
Крім того, особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення,не розкрито об`єктивну сторону адміністративного правопорушення за ч. 3 ст. 172-20 КУпАП в частині зазначення вчинення правопорушення в умовах особливого періоду або ж вчинення дій, передбачених частинами першою або другою ст. 172-20 КУпАП особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за такі самі порушення.
Уповноважено особою при викладенні суті адміністративного правопорушення за ч. 3 ст. 172-20 КУпАП вказані обставини, при яких ОСОБА_1 , як потерплий, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, отримав травму, чим військовослужбовець ОСОБА_1 порушив військову дисципліну, формально виконував вимоги інструктажів по заходам безпеки та ознайомлення з випадками травмувань, що доводяться до особового складу командуванням підрозділу та іншими посадовими особами військової частини, проявив особисту необережність, що спричинена неналежним знанням та дотриманням вимог та положень Статутів ЗСУ, що не відповідає диспозиції ч. 3 ст. 172-20 КУпАП.
Доведення вини правопорушника покладається на орган, що складає протокол про адміністративне правопорушення. Під доказуванням у провадженні у справах про адміністративні правопорушення слід розуміти процесуальну діяльність суб`єктів щодо збору, перевірки та оцінки доказів з метою встановлення об`єктивної істини у справі й прийняття на цій основі законного рішення.
Протокол про адміністративне правопорушення за своєю суттю є процесуальним документом, яким уповноважений орган засвідчує певне порушення, допущене особою, яке містить склад адміністративного правопорушення, передбаченого відповідними нормами КУпАП і який є підставою для подальшого провадження у справі. Зміст протоколу про адміністративне правопорушення повинен чітко відповідати приписам ст.256 КУпАП, особливо в частині викладення фабули правопорушення, яка, як зазначено вище фактично є обвинуваченням.
Кваліфікувати вчинене особою адміністративне правопорушення, є виключною компетенцією суб`єкта уповноваженого на складання протоколу, суддя позбавлений процесуальної можливості перекваліфіковувати дії порушника.
Стаття 62 Конституції Українизазначає, що обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Згідно п. 1 ч. 1ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за умови відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
Враховуючи вищенаведене у сукупності, суд приходить до висновку про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення на підставі п. 1 ч. 1ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ч. 3ст. 172-20 КУпАП.
Керуючись ст.ст. 40-1, 172-15, 172-20 ч. 3, 279, 280, 283, 284, 294 КУпАП, суддя, -
постановив:
Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 2 ст.172-15, ч. 3 ст. 172-20 КУпАП на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена через Сахновщинський районний суд Харківської області до Харківського апеляційного суду шляхом подачі в 10 денний строк, після її винесення, апеляційної скарги.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: