Номер провадження 3/754/1876/26
Справа №754/8962/26
ПОСТАНОВА 
Іменем України

30 червня 2026 року місто Київ
Суддя Деснянського районного суду м. Києва Салайчук Т.І., розглянувши матеріали, які надійшли з Головного управління ДПС у м. Києві, про притягнення до адміністративної відповідальності
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Таджикистану, такого, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,
за ч. 1 ст. 155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі – КУпАП),
ВСТАНОВИВ:

07.05.2026 о 14 год. 19 хв. ОСОБА_2 як фізична особа – підприємець під час фактичної перевірки магазину за адресою: АДРЕСА_2 , у якому він здійснює підприємницьку діяльність, вчинив порушення порядку ведення розрахунків у сфері торгівлі, а саме провів розрахункову операцію без застосування реєстратора розрахункових операцій та/або програмного реєстратора розрахункових операцій і без створення та видачі в паперовій та/або електронній формі відповідного розрахункового документа встановленого зразка (фіскального чека), чим порушив вимоги пунктів 1, 2 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» і вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.
ОСОБА_2 на неодноразові виклики до суду не з`явився, про місце і час розгляду справи повідомлявся судовими повістками, які надсилалися за місцем його проживання. Також ОСОБА_3 викликано через оголошення про розгляд справи щодо нього на офіційному вебпорталі «Судова влада України». Протокол про адміністративне правопорушення складено у присутності ОСОБА_3 , якому під час його складання повідомлено про розгляд справи Деснянським районним судом м. Києва.
Рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Смірнової проти України» від 08.11.2005 визначено, що відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається насамперед на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється залежно від обставин справи з огляду на її складність, поведінку сторін і предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 цієї Конвенції. У своїх рішеннях, зокрема у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07.07.1989, Європейський суд з прав людини також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися наданими їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Згідно з ч. 2 ст. 268 КУпАП справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 155-1 КУпАП, не належать до категорії справ, під час розгляду яких присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою. З огляду на це та з метою забезпечення розгляду справи в розумні строки суддя вважає за можливе провести судовий розгляд за відсутності ОСОБА_3 , оскільки судом вжито всіх заходів для забезпечення йому можливості взяти участь у судовому засіданні, однак він цим правом не скористався, про причини неявки суд не повідомив і клопотань про відкладення розгляду справи не подавав.
Дослідивши матеріали справи, суд робить такий висновок.
Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Статтею 245 КУпАП визначено, що завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.
Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) під час розгляду справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна ця особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Частиною 1 статті 155-1 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг. Об`єктом цього адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері встановленого порядку проведення розрахункових операцій. Об`єктивна сторона полягає в порушенні встановленого законом порядку проведення розрахунків, зокрема проведенні розрахункової операції без застосування реєстратора розрахункових операцій (програмного реєстратора розрахункових операцій) та без створення і видачі відповідного розрахункового документа встановленого зразка (формальний склад). Суб`єктом є спеціальний, тобто особа, яка здійснює розрахункові операції, зокрема фізична особа – підприємець. Суб`єктивна сторона характеризується наявністю вини у формі умислу або необережності.
Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність цієї особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Вина ОСОБА_3 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, підтверджується дослідженими доказами, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення № 2030 від 07.05.2026, складеним відповідно до вимог ст. 256 КУпАП, у якому зафіксовано дату, час, місце і спосіб вчинення адміністративного правопорушення; актом фактичної перевірки за реєстраційним № 37058/Ж5/26/15/07/2892824315 від 07.05.2026, складеним уповноваженою посадовою особою контролюючого органу в межах її повноважень за результатами фактичної перевірки, у якому відображено хід і результати перевірки та зафіксовано факт проведення розрахункової операції без застосування реєстратора розрахункових операцій і без створення та видачі розрахункового документа встановленого зразка (фіскального чека) із зазначенням дати, часу і місця виявленого порушення.
Проаналізувавши досліджені докази, суд вважає, що вони отримані в установленому законом порядку уповноваженою посадовою особою, узгоджуються між собою щодо часу, місця та обставин події, а тому є належними та допустимими в розумінні ст. 251 КУпАП і у своїй сукупності достатніми для вирішення справи. Доказів, які б спростовували викладені обставини або породжували обґрунтовані сумніви в їх достовірності, суду не надано.
Оцінивши зібрані докази в їх сукупності, суд вважає доведеним, що в діях ОСОБА_3 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, а саме порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.
Відповідно до ст. 23 КУпАП метою адміністративного стягнення є виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, а також запобігання вчиненню нових правопорушень.
Під час накладення адміністративного стягнення суд ураховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини та обставини, визначені ст. 33 КУпАП. Обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, судом не встановлено. З урахуванням наведеного суд вважає за необхідне накласти на ОСОБА_3 адміністративне стягнення, передбачене санкцією ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, у виді штрафу, яке за своїм видом і розміром відповідатиме характеру вчиненого правопорушення, особі порушника та ступеню його вини, буде необхідним і достатнім для його виховання та запобігання вчиненню нових правопорушень.
Відповідно до ст. 40-1 КУпАП та п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з ОСОБА_3 підлягає стягненню судовий збір. Доказів наявності підстав для звільнення від сплати судового збору матеріали справи не містять.
На підставі викладеного, керуючись статтями 283, 284, 294 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 (вісімдесят п`ять) гривень.
Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у розмірі 665 (шістсот шістдесят п`ять) гривень 60 (шістдесят) копійок.
Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня її винесення.
Роз`яснити, що згідно зі ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови – не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.
У разі несплати штрафу у встановлений законом строк постанова про адміністративне стягнення згідно зі ст. 308 КУпАП буде надіслана для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, місцем його роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.
У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного в постанові про стягнення штрафу, а також витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.
Постанова може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців із дня її винесення. У разі оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення постанова підлягає виконанню після залишення скарги без задоволення.

Суддя Тарас САЛАЙЧУК