ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Р І Ш Е Н Н Я 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

28 травня 2026 року м. Житомир справа № 240/21821/25
категорія 108080000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Липи В.А., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнікам" до Міністерства економіки, довкілля та сільського господарства України про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії, 

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "Юнікам" з позовною заявою, в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства економіки України від 02.09.2025 року № 384 "Про відмову у видачі висновку щодо продовження граничних строків розрахунків ТОВ "ЮНІКАМ";
- зобов`язати Міністерство економіки України видати Товариству з обмеженою відповідальністю "ЮНІКАМ" висновок щодо продовження граничних строків розрахунків за операцією з імпорту товару за контрактом № HD2024T250T від 09.12.2024 на строк, зазначений у заяві від 21.08.2025, а саме до 15.12.2025.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що звернувся до Міністерства економіки, довкілля та сільського господарства України (далі також - Мінекономіки) із заявою від 21.08.2025 про видачу висновку щодо продовження строків. Однак, наказом від 02.09.2025 № 384 відповідач відмовив ТОВ "ЮНІКАМ" у видачі висновку. Позивач вважає наказ №384 протиправним та таким, що підлягає скасуванню, тому звернувся до суду з даним позовом.
Ухвалою суду позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
До суду від відповідача надійшов відзив, в якому він просить відмовити у задоволенні позовних вимог повністю за безпідставністю. Зазначає, що від позивача 21.08.2025 на адресу Мінекономіки надійшов пакет визначених пунктом 3 Порядку, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2019 № 104, документів – заява від 21.08.2025 на одержання висновку. Здійснивши аналіз строків розрахунків за контрактом Мінекономіки дійшло висновку про неможливість віднесення операції позивача з імпорту багатопильної кар`єрної машини до окремих операцій, що здійснюються резидентами під час виконання зовнішньоекономічних договорів (контрактів), які визначені пунктом 2 Порядку. Стверджує, що зовнішньоекономічна операція з постачання складного технічного виробу, строк виготовлення та транспортування якого не перевищує 180 днів, не є предметом правового регулювання постанови Кабінету Міністрів України від 13.02.2019 № 104 і така операція не може бути віднесена до переліку згідно з пунктом другим Порядку. А тому оскаржувана відмова видати висновок є обґрунтованою та законною.
17.10.2025 до суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив.
27.10.2025 до суду від представника відповідача надійшли додаткові пояснення у справі.
Відповідно до положень статей 257, 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) дана адміністративна справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи.
Згідно із частиною п`ятою статті 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.
Відповідно до матеріалів справи, 09.12.2024 року між ТОВ "ЮНІКАМ" (Покупець) та компанією HUADA SUPERABRASIVE TOOL TECHNOLOGY CO., LTD (Продавець, КНР) було укладено контракт № HD2024T250T (далі – Контракт).
Предметом Контракту є поставка "Багатопильної кар`єрної машини моделі DBM 2600- 3100/4.8m з інструментом" (код УКТЗЕД 8464100000) загальною вартістю 94 117,00 доларів США.
На виконання умов Контракту позивач здійснив передоплату, що підтверджується платіжними інструкціями №4 від 20.03.2025 та №5 від 24.04.2025.
На запит ТОВ "Юнікам" щодо надання причин затримки придбаних товарів згідно договору № HD2024T250T листом продавця від 21.08.2025 було повідомлено, що товар по договору був готовий на 23.04.2025, та після оплати було передано заявку на доставку вантажу. Однак, зазначено про ускладнення в логістиці, а саме великогабаритність та великоваговість (негабаритність) обладнання, а також сповільнення роботи (логістики) через військові дії.
Додано повідомлення транспортної компанії Searates від 19.08.2025 щодо затримання відправлення контейнера з технічних причин.
Позивач звернувся до Мінекономіки із заявою від 21.08.2025 про видачу висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Національним банком (строк продовження з 15.09.2025 по 15.12.2025).
Наказом від 02.09.2025 № 384 відповідач відмовив ТОВ "ЮНІКАМ" у видачі висновку щодо граничних строків розрахунків, зазначивши, що операції резидента з імпорту багатопильної кар`єрної машини моделі з інструментом не належать до окремих операцій, визначених пунктом 2 Порядку, а саме: виробничої кооперації, консигнації, у будівництві, тендерної поставки, гарантійного обслуговування, постачання складних технічних виробів, постачання товарів спеціального призначення.
Не погоджуючись з наказом від 02.09.2025 № 384, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.
Відповідно до статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Законv України «Про валюту та валютні операції» від 21.06.2018 № 2473-VIII (далі- Закон № 2473-VIII) визначено правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлено відповідальність за порушення ними валютного законодавства.
Частинами 1, 2 статті 3 Закону № 2473-VIII регламентовано, що відносини, що виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, регулюються Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону.
Питання здійснення валютних операцій, основи валютного регулювання та нагляду регулюються виключно цим Законом. Зміна положень цього Закону здійснюється виключно шляхом внесення змін до цього Закону. Зміна положень цього Закону може здійснюватися виключно окремими законами про внесення змін до цього Закону.
Згідно із частиною 1 статті 13 Закону № 2473-VIII Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
Національний банк України має право встановлювати винятки та (або) особливості запровадження цього заходу захисту для окремих товарів та (або) галузей економіки за поданням Кабінету Міністрів України.
Граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів не застосовуються щодо розрахунків, пов`язаних з договорами про участь у розподілі пропускної спроможності, а також щодо грошового забезпечення (кредитних лімітів) з метою участі в аукціонах з розподілу пропускної спроможності міждержавних перетинів.
Порядок видачі висновку, у тому числі перелік документів, які подаються для видачі висновку, підстави для відмови у видачі висновку або залишення документів без розгляду, включаючи перелік товарів, за якими документи для видачі висновку підлягають залишенню без розгляду, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Видача висновку здійснюється безоплатно.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11.09.2019 №838 затверджено Положення про Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства, у відповідності до пункту 1 якого Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України (Мінекономіки) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України.
Мінекономіки є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує: формування та реалізує державну політику економічного, соціального розвитку і торгівлі, державну промислову політику, державну військово-промислову політику, державну інвестиційну політику, державну зовнішньоекономічну політику, державну політику у сфері технічного регулювання, стандартизації, метрології та метрологічної діяльності, управління об`єктами державної власності, розвитку підприємництва, державно-приватного партнерства, інтелектуальної власності, інноваційної діяльності в реальному секторі економіки, туризму та курортів (крім здійснення державного нагляду (контролю) у сфері туризму та курортів), державних та публічних закупівель, а також державного замовлення на підготовку фахівців, наукових, науково-педагогічних та робітничих кадрів, підвищення кваліфікації та перепідготовку кадрів; формування та реалізацію державної політики у сфері державної статистики, державного матеріального резерву, експортного контролю; формування державної політики у сфері захисту прав споживачів, державної політики з контролю за цінами, державної регуляторної політики та державної політики з питань ліцензування, дозвільної системи, нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності; реалізацію державної політики у сфері організації та контролю за виготовленням цінних паперів, документів суворої звітності; формування та реалізує державну аграрну політику, державну політику у сфері сільського господарства та з питань продовольчої безпеки держави, охорони прав на сорти рослин, тваринництва, насінництва та розсадництва; формування та реалізацію державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства та безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства, лісового та мисливського господарства, ветеринарної медицини, безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, у сфері карантину та захисту рослин, у сфері топографо-геодезичн 
Мінекономіки є уповноваженим органом з питань координації діяльності з реалізації державного оборонного замовлення.
Отже, Мінекономіки є суб`єктом владних повноважень, який уповноважений, з урахувань вимоги статті 13 Закону № 2473-VIII, за окремими операціями з експорту та імпорту товарів продовжувати граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, шляхом видачі висновку.
У свою чергу, Постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2019 №104 затверджено Порядок видачі висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Національним банком (далі Порядок №104), який визначає механізм видачі висновків щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Національним банком (далі - висновки), перелік документів, які подаються для видачі висновку, підстави для відмови у видачі висновку або залишення документів без розгляду і перелік товарів, за якими документи для видачі висновку залишаються без розгляду.
Відповідно до пункту 2 Порядку №104 висновок видається Мінекономіки за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, що здійснюються резидентами, а саме:
- під час виконання зовнішньоекономічних договорів (контрактів) виробничої кооперації - операціями з постачання сировини, матеріалів, вузлів, деталей, запасних частин, заготовок напівфабрикатів, комплектувальних та інших виробів галузевого і міжгалузевого призначення, що технологічно взаємозв`язані і необхідні для виготовлення кінцевої продукції;
- під час виконання зовнішньоекономічних договорів (контрактів) консигнації - операціями з реалізації товарів, відповідно до яких одна сторона (консигнатор) зобов`язується за дорученням іншої сторони (консигнанта) продати протягом визначеного часу дії угоди консигнації за обумовлену винагороду з консигнаційного складу від свого імені товари, які належать консигнанту;
- під час виконання зовнішньоекономічних договорів (контрактів) у будівництві - операціями з виробництва та постачання будівельних матеріалів, конструкцій, машин і механізмів, обладнання та матеріалів для виконання необхідних робіт;
- під час виконання зовнішньоекономічних договорів (контрактів) тендерної поставки - операціями з постачання товарів, замовлених за результатами міжнародних торгів (тендерів);
- під час виконання зовнішньоекономічних договорів (контрактів) гарантійного обслуговування - експортними операціями з постачання товарів та проведення розрахунків частинами після підписання відповідних актів технічного приймання (випробовування, установки, монтажу, налагодження) товарів, а також проведення остаточних розрахунків після закінчення відповідного гарантійного періоду;
- під час виконання зовнішньоекономічних договорів (контрактів) постачання складних технічних виробів - імпортними операціями з постачання устаткування частинами або складних технічних виробів, що потребують установки, монтажу, налагодження, гарантійного обслуговування і введення їх у дію на місці експлуатації, а також з постачання складних технічних виробів, строк виготовлення та транспортування яких перевищує 180 днів;
- під час виконання зовнішньоекономічних договорів (контрактів) постачання товарів спеціального призначення - операціями з міжнародних передач товарів військового призначення та подвійного використання згідно з переліком, визначеним Кабінетом Міністрів України; операціями з постачання природного газу за контрактами з постачальниками природного газу, які здійснює Національна акціонерна компанія Нафтогаз України, та з транспортування (транзиту) природного газу іноземного власника для його подачі у визначені договором місця (точки) та проведення остаточних розрахунків після підписання відповідних актів.
Згідно із пунктом 3 Порядку №104 для одержання висновку резидент або його уповноважений представник подає Мінекономіки відповідно до цього Порядку заяву про одержання висновку (далі - заява) у письмовій формі, затвердженій Мінекономіки.
До заяви додаються:
копії зовнішньоекономічного договору (контракту) із обов`язковим зазначенням місцезнаходження та банківських реквізитів іноземного (іноземних) контрагента (контрагентів), усіх специфікацій, додатків, додаткових договорів та інших документів, які є невід`ємною частиною договору (контракту), засвідчені в установленому законодавством порядку. У разі коли зовнішньоекономічний договір (контракт), а також його невід`ємна частина викладені іноземною мовою, до заяви додається його (їх) переклад українською мовою, засвідчений підписом резидента або його уповноваженого представника, зокрема із використанням електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису заявника;
копії документів, що підтверджують проведення операції з експорту (імпорту) товарів, зокрема платіжних банківських документів, довідок банків, митних декларацій, актів приймання-передачі товару (виконання робіт, надання послуг), засвідчені в установленому законодавством порядку;
документи або їх копії, що підтверджують причини, що призвели до затримки у проведенні розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) (копії листів від виробника товару, акти виявлених дефектів товару, транспортно-експедиційні договори та заявки до них), та вжиті заходи до своєчасного проведення розрахунків (якщо вони вживалися). У разі коли такі документи складено іноземною мовою, резидент (або його уповноважений представник) додає їх переклад українською мовою, засвідчений підписом резидента або його уповноваженого представника, зокрема із використанням електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису заявника;
інші документи, які підтверджують, що операції резидента належать до операцій з експорту та імпорту товарів, перелік яких визначений пунктом 2 цього Порядку.
У разі подання документів уповноваженим представником до заяви додається оригінал документа або засвідчена копія, що підтверджує його повноваження.
Резидент або його уповноважений представник несе відповідальність за достовірність відомостей, що містяться в поданих ним документах, відповідно до закону.
Згідно із пунктом 3-1 Порядку №104 заява із доданими до неї документами (їх копіями) надсилається засобами поштового зв`язку чи подається особисто в паперовій формі або через відповідні електронні сервіси Мінекономіки чи засобами Єдиного державного вебпорталу електронних послуг із використанням електронного підпису чи печатки, що базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа, відповідно до вимог законодавства.
У разі коли заяву та додані до неї документи подано у вихідний, святковий, інший неробочий день або неробочий час робочого дня, днем подання заяви та відповідних документів вважається перший робочий день, що настає за таким днем.
За правилами, визначеними у пунктах 3-4, 5- 7 Порядку №104, Мінекономіки приймає рішення про видачу або відмову у видачі висновку протягом 10 робочих днів з дати надходження заяви та доданих до неї документів, передбачених пунктом 3 цього Порядку, із урахуванням строків, визначених пунктом 5 цього Порядку.
Резидент або його уповноважений представник має право протягом строку розгляду його заяви та відповідних документів письмово звернутися до Мінекономіки щодо залишення заяви без розгляду.
Інформація про виданий висновок оприлюднюється на офіційному веб-сайті Мінекономіки не пізніше наступного робочого дня після видачі висновку.
Строк продовження розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів обчислюється з дня закінчення встановленого Національним банком граничного строку розрахунків за операцією з експорту та імпорту товарів aбo строку, установленого відповідно до висновку Мінекономіки, виданого раніше за цією операцією.
Висновок оформлюється в електронній формі із використанням кваліфікованого сертифіката відкритого ключа відповідно до вимог законодавства в одному примірнику за формою, затвердженою Мінекономіки, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення про видачу висновку та направляється засобами поштового зв`язку та/або через відповідні електронні сервіси Мінекономіки чи засобами Єдиного державного вебпорталу електронних послуг протягом одного робочого дня з дня видачі висновку.
Видача висновку проводиться безоплатно.
Разом з цим, в розрізі положень пункту 10 Порядку №104 підставами для прийняття рішення про відмову у видачі висновку є:
документи, подані для отримання висновку, містять неповну, суперечливу, недостовірну інформацію та/або не відповідають вимогам законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та валютного регулювання;
документи подано з порушенням вимог, зазначених у пункті 3 цього Порядку, в тому числі вимог щодо комплектності та оформлення документів;
заява, додані до неї документи (документ) підписані (засвідчені) особою, яка не має на це повноважень;
у зовнішньоекономічному договорі (контракті) відсутні істотні умови договору, передбачені законодавством;
операція резидента з експорту (імпорту) товарів не належить до окремої операції, визначеної пунктом 2 цього Порядку;
у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відсутні відомості про резидента або наявні відомості про його припинення;
здійснення всіх розрахунків за відповідними операціями з експорту та імпорту товарів, щодо яких подано заяву, зокрема здійснення імпорту товарів відповідно до абзацу тридцять восьмого статті 1 Закону України “Про зовнішньоекономічну діяльність”;
зазначений у заяві строк, на який резидент просить продовжити установлений граничний строк розрахунків, не підтверджується доданими до заяви документами (їх копіями);
до суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності застосовано спеціальні економічні та інші обмежувальні заходи відповідно до Закону України “Про санкції”.
Згідно із пунктом 12 Порядку №104 рішення Мінекономіки про відмову у видачі висновку повинно бути мотивованим. Повідомлення із обґрунтуванням підстав і причин прийняття рішення про відмову у видачі висновку направляється резиденту або його уповноваженому представнику засобами поштового зв`язку та/або через відповідні електронні сервіси Мінекономіки чи засобами Єдиного державного вебпорталу електронних послуг протягом одного робочого дня.
Аналіз вказаних положень дає суду підстави дійти до висновку про те, що за окремими операціями з експорту та імпорту товарів граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, можуть бути подовжені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, шляхом видачі висновку; перелік документів, які подаються резидентом для отримання висновку, не подання яких має своїм наслідком відмову у видачі висновку, визначено Порядком №104; строк розгляду поданих резидентом документів для отримання висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Національним банком України становить 10 робочих днів з дати їх одержання; рішення про відмову у видачі висновку має містити причини відмови у його видачі із посиланням на положення чинного законодавства.
Матеріалами справи встановлено, що 09.12.2024 року між ТОВ "ЮНІКАМ" (Покупець) та компанією HUADA SUPERABRASIVE TOOL TECHNOLOGY CO., LTD (Продавець, КНР) було укладено контракт № HD2024T250T. Предметом Контракту є поставка "Багатопильної кар`єрної машини моделі DBM 2600- 3100/4.8m з інструментом" (код УКТЗЕД 8464100000).
На запит ТОВ "Юнікам" щодо надання причин затримки придбаних товарів згідно договору № HD2024T250T листом продавця від 21.08.2025 було повідомлено, що товар по договору був готовий на 23.04.2025, та після оплати було передано заявку на доставку вантажу. Однак, зазначено про ускладнення в логістиці, а саме великогабаритність та великоваговість (негабаритність) обладнання, а також сповільнення роботи (логістики) через військові дії.
Додано повідомлення транспортної компанії Searates від 19.08.2025 щодо затримання відправлення контейнера з технічних причин.
Позивач звернувся до Мінекономіки із заявою від 21.08.2025 про видачу висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Національним банком.
Проте, наказом від 02.09.2025 № 384 відповідач відмовив ТОВ "ЮНІКАМ" у видачі висновку щодо граничних строків розрахунків, зазначивши, що операції резидента з імпорту багатопильної кар`єрної машини моделі з інструментом не належать до окремих операцій, визначених пунктом 2 Порядку, а саме: виробничої кооперації, консигнації, у будівництві, тендерної поставки, гарантійного обслуговування, постачання складних технічних виробів, постачання товарів спеціального призначення.
Суд зазначає, що відповідно до пункту 2 Порядку №104 висновок видається Мінекономіки за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, що здійснюються резидентами, а саме: під час виконання зовнішньоекономічних договорів (контрактів) постачання складних технічних виробів - імпортними операціями з постачання устаткування частинами або складних технічних виробів, що потребують установки, монтажу, налагодження, гарантійного обслуговування і введення їх у дію на місці експлуатації, а також з постачання складних технічних виробів, строк виготовлення та транспортування яких перевищує 180 днів.
Як вбачається з матеріалів справи, предметом Контракту є поставка "Багатопильної кар`єрної машини моделі DBM 2600- 3100/4.8m з інструментом" (код УКТЗЕД 8464100000).
Так, товар класифікується за кодом 8464100000 – "верстати пиляльні" для обробки каменю. 
У позовній заяві представник позивача зазначає, що багатопильна кар`єрна машина має складну автоматизовану систему управління, спеціалізоване програмне забезпечення та унікальні технічні характеристики. Її монтаж потребує кваліфікованих фахівців та спеціального налаштування. Додаткові ознаки складності: негабаритність, промислове призначення, відсутність аналогів в Україні.
На підтвердження технічної складності логістики обладнання позивачем подано лист-пояснення продавця від 21.08.2025 та повідомлення транспортної компанії Searates від 19.08.2025 .
Отже, враховуючи те, що предметом контракту є постачання "Багатопильної кар`єрної машини моделі DBM 2600- 3100/4.8m з інструментом", контракт за своїм характером відноситься до операцій з постачання складних технічних виробів - імпортними операціями з постачання устаткування частинами або складних технічних виробів, що потребують установки, монтажу, налагодження, гарантійного обслуговування і введення їх у дію на місці експлуатації, а також з постачання складних технічних виробів, строк виготовлення та транспортування яких перевищує 180 днів.
Суд звертає увагу, що незважаючи на те, що Порядком № 104 не визначено форми рішення та вимоги про конкретизацію підстав відмови у видачі висновку щодо продовження граничних строків розрахунків, вказане не скасовує обов`язок відповідача необхідності прийняття вмотивованого рішення, зміст якого надавав би можливість суб`єкту господарювання своєчасно встановити виявлені недоліки та можливість їх усунення.
При цьому суд вважає за необхідне зазначити, що Порядком №104 не передбачено виключне підтвердження підстав для продовження граничних строків розрахунків за зовнішньоекономічними контрактами наявністю укладеної додаткової угоди про збільшення термінів поставки понад 180 днів, оскільки, пункт 3 Порядку №104 передбачає також можливість для резидента надати з цією метою документи або їх копії, що підтверджують причини, що призвели до затримки у проведенні розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом), в тому числі копії листів від виробника товару, а також інших документів, які підтверджують, що операції резидента належать до операцій з експорту та імпорту товарів, перелік яких визначений пунктом 2 цього Порядку.
Крім того, слід зазначити, що загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Відтак, невиконання відповідачем законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії має наслідком визнання його протиправним.
За наведеного вище правового регулювання суд дійшов висновку про те, що відповідач формально підійшов до розгляду заяви позивача щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених НБУ за договором (контракту) та не повною мірою з`ясував наявність чи відсутність підстав для продовження строків розрахунків.
З урахуванням приписів частини 2 статті 2 КАС України суд, оцінивши докази, які є у справі, в їх сукупності доходить висновку, що наказ Міністерства економіки, довкілля та сільського господарства України від 02.09.2025 №384 "Про відмову у видачі висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Національним банком, ТОВ ЮНІКАМ" прийнято відповідачем не обґрунтовано, без урахування всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, а отже є неправомірним і підлягає скасуванню.
Щодо позовних вимог в частині зобов`язання відповідача видати Товариству з обмеженою відповідальністю "ЮНІКАМ" висновок щодо продовження граничних строків розрахунків за операцією з імпорту товару за контрактом № HD2024T250T від 09.12.2024 на строк, зазначений у заяві від 21.08.2025, а саме до 15.12.2025, то суд зважає на таке.
Поняття дискреційних повноважень наведене, зокрема, у Рекомендаціях Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2, яка прийнята Комітетом Міністрів 11.03.1980 року на 316-й нараді, відповідно до яких під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.
Дискреційні повноваження в більш вузькому розумінні - це можливість діяти за власним розсудом, в межах закону, можливість застосувати норми закону та вчинити конкретні дії (або дію) серед інших, кожні з яких окремо є відносно правильними (законними).
Тобто, дискреційними є право суб`єкта владних повноважень обирати у конкретній ситуації між альтернативами, кожна з яких є правомірною. Прикладом такого права є повноваження, які закріплені у законодавстві із застосуванням слова "може".
Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Частиною 2 статті 5 КАС України регламентовано, що захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Повноваження по прийняттю спірного рішення належать виключно Мінекономіки, тому суд дійшов висновку про необхідність зобов`язання відповідача повторно розглянути заяву ТОВ «ЮНІКАМ» від 21.08.2025 на одержання висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Національним банком, з урахуванням висновків суду та відповідно до вимог чинного законодавства.
Суд також застосовує позицію ЄСПЛ, сформовану в пункті 58 рішення у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).
Згідно зі статтею 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Приписами частин 1 та 2 статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Оцінивши докази, які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов до висновку про часткове задоволення позову.
Відповідно до положень статті 139 КАС України судові витрати стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - відповідача у справі.
Керуючись статтями 2, 9, 77, 90, 139, 242-246, 255, 295 КАС України, суд,

вирішив:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнікам" (с.Старошийка, Житомирський район, Житомирська область,12424. РНОКПП/ЄДРПОУ: 24705136) до Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України (вул. Михайла Грушевського, 12/2,Київ 8,01008. РНОКПП/ЄДРПОУ: 37508596) про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії задовольнити частково.
Визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства економіки, довкілля та сільського господарства України "Про відмову у видачі висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Національним банком, ТОВ ЮНІКАМ" від 02.09.2025 №384.
Зобов`язати Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України повторно розглянути заяву ТОВ «ЮНІКАМ» від 21.08.2025 на одержання висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Національним банком, з урахуванням висновків суду та відповідно до вимог чинного законодавства.
У задоволенні решти позовних вимог відмовити.
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнікам" за рахунок бюджетних асигнувань Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України 2422, 40 грн (дві тисячі чотириста двадцять дві гривні 40 копійок) сплаченого судового збору.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.А. Липа

28.05.26