УХВАЛА
про залишення касаційної скарги без руху

11 травня 2026 року
м. Київ
справа №520/29107/24
адміністративне провадження №К/990/18335/26

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача Берназюка Я.О., суддів Чиркіна С.М. та Шевцової Н.В., перевіривши касаційну скаргу заступника керівника Харківської обласної прокуратури
на постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 20 березня 2026 року
у справі №520/29107/24
за позовом керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова Омарова Аміла огли в інтересах держави в особі Харківської обласної державної (військової) адміністрації, Департаменту культури і туризму Харківської обласної державної (військової) адміністрації
до  ОСОБА_1 
про зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИВ:

У жовтні 2024 року керівник Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова Омаров Аміл огли в інтересах держави в особі Харківської обласної державної (військової) адміністрації, Департаменту культури і туризму Харківської обласної державної (військової) адміністрації звернувся до адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 , в якому просив:

- зобов`язати ОСОБА_1 укласти з Департаментом культури і туризму Харківської обласної державної (військової) адміністрації на умовах і в порядку, визначених постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку укладення охоронних договорів на пам`ятки культурної спадщини, щойно виявлені об`єкти культурної спадщини чи їх частини» від 28 грудня 2001 року №1768 охоронний договір щодо нежитлових приміщень 1-го поверху №2а-1; 2а-5; загальною площею 62,8 кв. м. в житловому будинку літ. «А-3», за адресою місто Харків, вулиця Сумська, 23/345, які є частиною пам`ятки архітектури місцевого значення з охоронним номером №7400-Ха «Приватна лікарня», занесеної до Державного реєстру нерухомих пам`яток України наказом Міністерства культури та інформаційної політики від 04 червня 2020 року №1883.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 31 грудня 2024 року позов задоволено.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 20 березня 2026 року скасовано рішення Харківського окружного адміністративного суду від 31 грудня 2024 року і ухвалено нове рішення, яким відмовлено у задоволенні позову.

Не погодившись з постановою суду апеляційної інстанції, заступник керівника Харківської обласної прокуратури 22 квітня 2026 року звернувся з касаційною скаргою та заявою про поновлення строку на касаційне оскарження Верховного Суду.

При розгляді заяви скаржника про поновлення строку на касаційне оскарження Суд враховує наступне.

Відповідно до статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно з частинами п`ятою, шостою, сьомою статті 251 КАС України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня. Днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що його вручено й особі, яку він представляє.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу (частина перша статті 77 КАС України).

Враховуючи викладене, пропущений строк касаційного оскарження може бути поновлений судом, якщо за результатами оцінки та перевірки наведених заявником у відповідній заяві підстав пропуску такого строку, суд дійде висновку про їх поважність.

Для здійснення судом належної оцінки та перевірки доводів, наведених заявником на обґрунтування поважності підстав пропуску строку касаційного оскарження, такі доводи повинні бути підтверджені відповідними письмовими документами або іншими доказами, з яких достовірно вбачається існування обставин, зазначених у заяві про поновлення строку.

Керуючись частиною п`ятою статті 4 Закону України «Про доступ до судових рішень» від 22 грудня 2005 року №3262, згідно з якою судді мають право на доступ до усіх інформаційних ресурсів Єдиного державного реєстру судових рішень з`ясовано, що постанова Другого апеляційного адміністративного суду від 20 березня 2026 року була ухвалена у порядку письмового провадження та набрала законної сили з моменту її прийняття.

Враховуючи викладене, останнім днем для звернення до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою в межах встановленого законом строку був день із датою 19 квітня 2026 року, в той час, як касаційну скаргу до Верховного Суду заявником подано лише 23 квітня 2026 року, що свідчить про пропуск встановленого законом процесуального строку на касаційне оскарження.

На обґрунтування поважності причин пропуску строку скаржник зазначає, що копія постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 20 березня 2026 року надійшла в електронний кабінет Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова через підсистему ЄСІКС «Електронний суд» 20 березня 2026 року (п`ятниця) о 18:41, що підтверджується карткою руху документа користувача Електронного суду.

Враховуючи, що судове рішення надійшло в електронний кабінет після 17:00, фактичним врученням вважається наступний робочий день, тобто 23 березня 2026 року.

Таким чином, скаржник вважає, що звертаючись 22 квітня 2026 року з касаційною скаргою, він має право на поновлення процесуального строку.

Однак, колегія суддів зауважує, що до заяви про поновлення строку скаржником не долучено жодних доказів, які б підтверджували факт отримання судового рішення.

У даному випадку належними доказами лише можуть вважатися докази, які підтверджують факт отримання копії оскаржуваного судового рішення, тобто, такі як: поштовий конверт в якому оскаржувану постанову було направлено рекомендованим листом на адресу заявника з відтиском штемпеля відділення поштового зв`язку, довідка суду апеляційної інстанції про час направлення копії відповідного судового рішення на адресу відповідача, розписка про отримання копії судового рішення нарочно або інші докази щодо направлення судового рішення засобами електронного зв`язку.

Таким чином, заявнику слід надати суду обґрунтовану заяву про поновлення строку на касаційне оскарження, вказавши підстави та надавши належні докази, що унеможливили своєчасне вчинення процесуальної дії зі звернення до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою у строк, визначений законом.

Відповідно до частини третьої статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини четвертої статті 330 КАС України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Всупереч зазначеній вище законодавчій нормі скаржник не додав до касаційної скарги документ про сплату судового збору у розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI (далі - Закон №3674-VI).

Так, згідно з підпунктом 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закону №3674-VI за подання касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, але не більше 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону №3674-VI (в редакції, чинній на момент звернення до суду з позовом - жовтень 2024 року) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною третьою статті 4 Закону №3674-VI встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2024 року становив 3028,00 грн.

Відповідно до вимог статті 4 Закону №3674-VI (в редакції чинній на час подання позову) за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру суб`єкту владних повноважень необхідно було сплатити 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожну вимогу немайнового характеру, що складало 3028,00 грн.

Отже, судовий збір, який заступнику керівника Харківської обласної прокуратури необхідно сплатити при поданні касаційної скарги, становить: 3028,00 грн х 200% х 0,8 = 4844,80 грн.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів: УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102. Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) UA288999980313151207000026007, код ЄДРПОУ: 37993783, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Код класифікації доходу бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)". Призначення платежу: *;101;22030102 (код класифікації доходів) ___________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб; реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи; судовий збір за позовом ______________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Згідно з частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, частиною першою якої передбачено залишення позовної заяви без руху із зазначенням її недоліків, способу та строку для їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, касаційну скаргу необхідно залишити без руху, встановивши строк, протягом якого заявник має усунути вказані недоліки та надати суду касаційної інстанції обґрунтовану заяву про поновлення строку та документ про сплату судового збору у визначеному законом розмірі.

Неусунення недоліків касаційної скарги щодо поважності підстав пропуску строку є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження відповідно до пункту 4 частини першої статті 333 КАС України.

У випадку неусунення недоліків щодо сплати судового збору, касаційна скарга буде повернута скаржнику відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 та частини другої статті 332 КАС України.

Керуючись статтями 169, 328, 330, 331, 332 КАС України, Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Визнати неповажними наведені заступником керівника Харківської обласної прокуратури підстави пропуску строку на касаційне оскарження постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 20 березня 2026 року у справі №520/29107/24.

2. Касаційну скаргу заступника керівника Харківської обласної прокуратури на постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 20 березня 2026 року у справі №520/29107/24 за позовом керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова Омарова Аміла огли в інтересах держави в особі Харківської обласної державної (військової) адміністрації, Департаменту культури і туризму Харківської обласної державної (військової) адміністрації до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

3. Встановити скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Я.О. Берназюк

Судді С.М. Чиркін

Н.В. Шевцова