ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/3799/26 Справа № 209/5819/25 	  	Головуючий у першій інстанції:  Решетник Т. О. Суддя-доповідач:  Красвітна  Т. П.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 травня 2026 року Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів: 
головуючого –    Красвітної Т.П., 
суддів:     Агєєва О.В., Никифоряка Л.П.,
за участю секретаря   Марченко С.Ю., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Дніпровського районного суду м.Кам`янського Дніпропетровської області у складі судді Решетник Т.О. від 10 грудня 2025 року по справі за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,– 

ВСТАНОВИВ:

У липні 2025 року АТ «Сенс Банк» звернулось до суду з даним позовом, посилаючись на те, що 04.10.2019 року відповідач уклав з АТ «Альфа Банк» угоду про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії №631262459. Відповідно до умов кредитного договору банк зобо`язується надати позичальнику кредит, позичальник зобов`язується в порядку та умовах, визначених кредитним договором повернути кредит, виплачувати проценти за користування кредитом, сплачувати комісію та інші передбачені платежі в сумі, строки та на умовах передбачені кредитним договором. Позичальник своїх зобов`язань за кредитним договором належним чином не виконав, внаслідок чого виникла заборгованість у розмірі 105064,86 грн, з яких 69269,42 грн - заборгованість за тілом кредиту, 35616,94 грн - відсотки за користування, 178,50 грн - відсотки за прострочене тіло кредиту. 12.08.2022 року загальними зборами акціонерів АТ «Альфа-Банк» затверджено рішення про зміну найменування АТ «Альфа-Банк» на АТ «Сенс Банк». Запис про зміну найменування позивача внесено до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 30 листопада 2022 року. Тому позивач просив стягнути на свою користь з відповідача вказану заборгованість у загальному розмірі 105064,86 грн. 
Рішенням Дніпровського районного суду м.Кам`янського Дніпропетровської області від 10 грудня 2025 року позов задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Сенс Банк» заборгованість за кредитним договором №631262459 від 04.10.2019 року у розмірі - 105064,86 грн, яка складається з: 69269,42 грн - заборгованість за тілом кредиту, 35616,94 грн - відсотки за користування, 178,50 грн - відсотки за прострочене тіло кредиту. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Сенс Банк» судовий збір у розмірі 2422,40 грн.
В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , посилаючись на невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, ставить питання про скасування оскаржуваного рішення та ухвалення нового про відмову в задоволення позовних вимог. 
Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог, колегія не знаходить підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування оскаржуваного рішення, виходячи з наступного. 
Встановлено судом та стверджується зібраними у справі доказами, що відповідно до підписаних відповідачем анкети-заяви про акцепт Публічної пропозиції АТ «Альфа-Банк» на укладення договору про банківське обслуговування фізичних осіб в АТ «Альфа-Банк» від 04.10.2019 року, оферти на укладання угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії від 04.10.2019 року №631262459 та акцепту пропозиції, між сторонами укладено кредитний договір №631262459 від 04.10.2019 року, за умовами якого відповідачу було відкрито банківський рахунок зі встановленим кредитним лімітом 200000,00 грн та фіксованою процентною ставкою за користування кредитною лінією у розмірі 35,99% річних. 
12.08.2022 року загальними зборами аціонерів АТ «Альфа-Банк» затверджено рішення про зміну найменування АТ «Альфа-Банк» на АТ «Сенс Банк». Запис про зміну найменування позивача внесено до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 30 листопада 2022 року.
Згідно виписки з особового рахунку за період з 04.10.2019 по 15.04.2025, відповідач користувався кредитними коштами, здійснюючи перекази, розраховуючись карткою в магазинах, автозаправних станціях, тощо. 
У зв`язку з неналежним виконанням позичальником своїх зобов`язань за кредитним договором №631262459 від 04.10.2019 року, станом на 15.04.2025 року утворилась заборгованість в загальному розмірі 105064,86 грн., з яких 69269,42 грн.- заборгованість за тілом кредиту, 35616,94 грн. - відсотки за користування, 178,50 грн. - відсотки за прострочене тіло кредиту.
26 квітня 2025 року АТ «Сенс Банк» направило на адресу відповідача досудову вимогу, в якій банк вимагав протягом 30 календарних днів з моменту отримання письмової вимоги, але в будь-якому випадку не пізніше 35 календарних днів з моменту надсилання даної вимоги усунути порушення умов кредитного договору та погасити заборгованість у загальному розмірі 105064,86 грн. 
Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог діючого законодавства.
Відповідно до ч. 1 ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Згідно ч.2 ст. 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів. 
Згідно ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Виходячи з викладеного, надавши належної оцінки представленим у справі доказам, у їх сукупності; встановивши укладення між сторонами кредитного договору від 04.10.2019 року №631262459 та отримання за його умовами відповідачем кредитних коштів; приймаючи до уваги неналежне виконання позичальником своїх зобов`язань з повернення кредитних кошті, - колегія дійшла висновку про наявність підстав для стягнення з  ОСОБА_1  на користь АТ «Сенс Банк» за вказаним кредитним договором, станом на 15.04.2025 року, заборгованості за тілом кредиту в сумі 69269,42 грн, відсотків за користування кредитом у розмірі 35616,94 грн та відсотків за прострочене тіло кредиту в сумі 178,50 грн, а всього 105064,86 грн. 
Зазначена вище заборгованість підтверджується представленим позивачем розрахунком заборгованості, який є арифметично правильними та не спростований відповідачем, а також випискою з особового рахунку. 
Колегія звертає увагу, що відповідач, згідно змісту апеляційної скарги, не заперечує факти користування кредитним лімітом, отримання кредитних коштів.
Згідно наданого позивачем розрахунку заборгованості, позичальник тривалий час у період з дати укладення договору по квітень 2025 року систематично здійснював погашення кредитної заборгованості за відсотками, тобто вчиняв дій, що свідчать про визнання ним умов укладеного договору та обов`язку по сплаті боргу. 
Належними доказами, які підтверджують наявність заборгованості за укладеним кредитним договором та її розмір є первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність».
Згідно із зазначеною нормою закону підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі.
Пунктом 62 Положення про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 04 липня 2018 року №75 (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), встановлено, що виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту.
Аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що банківські виписки з рахунків позичальника є належними та допустимими доказами у справі, що підтверджують рух коштів по конкретному банківському рахунку, вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня, та є підтвердженням виконаних за день операцій. Тобто виписки за картковими рахунками можуть бути належними доказами щодо заборгованості за кредитним договором. 
Такі висновки відповідають правовій позиції Верховного Суду, яка викладена, зокрема, у постанові від 25 травня 2021 року у справі №554/4300/16-ц (провадження №61-3689св21). 
Таким чином, надана банком виписка по рахунку з кредитною карткою за період з 04.10.2019 по 15.04.2025, якій надано належну оцінку у сукупності з іншими зібраними у справі доказами, підтверджують обставини видачі кредиту та його розміру. 
Обґрунтування апеляційної скарги відсутністю в розрахунку заборгованості відсоткової ставки, не спростовують правильність нарахованої заборгованості. Власного контррозрахунку відповідачем не представлено, клопотання про призначення відповідної судової експертизи - не заявлено, що підтверджується матеріалами справи, протоколом судового засідання. 
За положеннями частини другої статті 638 ЦК України, договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.
Доводи апелянта, що акцепт пропозиції на укладення угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії від 04.10.2019 року №631262459 не містить підпису відповідача, не спростовують наведених вище висновків суду щодо доведеності факту укладення між сторонами кредитного договору. Акцепт є прийняттям банком пропозиції клієнта укласти договір, а тому не потребує обов`язкового підпису позичальника. Натомість волевиявлення відповідача на укладення кредитного договору підтверджується поданням ним відповідної оферти (пропозиції укласти договір), а також подальшим користуванням кредитними коштами та виконанням умов договору, що у сукупності свідчить про виникнення між сторонами договірних правовідносин. 
Обґрунтування апелянта, що суд першої інстанції не розглянув клопотання про залишення позову без руху, не є підставою для скасування оскаржуваного рішення. З матеріалів справи вбачається, що суд першої інстанції, відкривши провадження у справі, фактично дійшов висновку про відповідність позовної заяви вимогам процесуального закону та відсутність підстав для залишення її без руху. При цьому сам по собі факт неприйняття окремого процесуального документа за результатами розгляду відповідного клопотання не свідчить про незаконність ухваленого рішення, а апелянтом не наведено, яким саме чином це вплинуло на правильність вирішення спору по суті чи призвело до порушення його процесуальних прав. 
Щодо доводів апелянта про відсутність на виписці з особового рахунку печатки банку, колегія зазначає наступне. 
Процесуальні та інші документи, пов`язані з розглядом справ у суді можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми «Електронний суд» (пункт 25 Положення про ЄСІТС).
Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС (пункт 26 Положення про ЄСІТС).
До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються. Технічні вимоги щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження щодо їхнього розміру, формату та інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного суду (пункт 27 Положення про ЄСІТС). 
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13 вересня 2023 року у справі №204/2321/22 (провадження № 14-48цс22) зазначила, що подання процесуальних документів в електронній формі можливе лише з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Суд також підкреслив, що електронний підпис застосовується під час подання документа через підсистему «Електронний суд», тоді як у разі подання документа в паперовій формі він повинен відповідати вимогам до паперового документа, зокрема містити власноручний підпис. 
На підтвердження позовних вимог позивачем надано належним чином завірені додатки, зокрема, й виписку з особового рахунку в електронному вигляді, яка підписана кваліфікованим електронним підписом представника позивача разом зі створеною та поданою в Електронному суді позовною заявою. 
Отже, доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування районним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, а лише зводяться до переоцінки доказів.
Суд звертає увагу, що, відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. 
Згідно ст. 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
З огляду на вищевикладене, апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а рішення суду першої інстанції підлягає залишенню без змін. 
Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 375, 381-383 ЦПК України, суд, –

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 – залишити без задоволення. 
Рішення Дніпровського районного суду м. Кам`янського Дніпропетровської області від 10 грудня 2025 року – залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення та протягом тридцяти днів може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги до Верховного Суду. 
Повний текст постанови складено 15 травня 2026 року. 

Головуючий Т.П. Красвітна

Судді О.В. Агєєв

Л.П. Никифоряк