ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 липня 2026 р.	Справа № 520/15276/25	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Жигилія С.П.,
Суддів: Перцової Т.С. , Макаренко Я.М. ,
за участю секретаря судового засідання Кругляк М.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Північно-східного офісу Держаудитслужби на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 20.10.2025 (суддя: Пасечнік О.В., м. Харків) по справі № 520/15276/25
за позовом Акціонерного товариства "Українська залізниця" 
до  Північно-східного офісу Держаудитслужби   
про визнання протиправним та скасування висновку,
ВСТАНОВИВ:
Акціонерне товариство "Українська залізниця" (далі по тексту – позивач, АТ "Українська залізниця") звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Північно-східного офісу Держаудитслужби (далі по тексту - відповідач), у якому просить суд визнати протиправним та скасувати висновок від 29.05.2025 про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-04-17-010349-a.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 17.04.2025 Регіональною філією «Південна залізниця» АТ «Укрзалізниця» оголошено про проведення відкритих торгів з особливостями, вид предмету закупівлі: Код ДК 021:2015: 03410000-7 Деревина (Шпала дерев`яна обрізна (А) непросочена тип IІ). 29.05.2025 за наслідками моніторингу процедури закупівлі Північно-східним офісом Держаудитслужби прийнято висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-04-17-010349-a. Відповідно до висновку були виявлені порушення у сфері публічних закупівель. Так, у пункті 1 констатуючої частини висновку, зокрема, зазначено, що, Замовник до відповіді не надав «Перелік продукції, яка підлягає інспекторському контролю та стандарту АТ «Укрзалізниця» СТП 01.02-001:2025 «Якість і безпека продукції. Вхідний контроль. Організація системи вхідного контролю, правила проведення», який затверджений рішенням АТ «Укрзалізниця». Вказує, що шпала дерев`яна обрізна (А) непросочена тип ІІ не входить до Переліку продукції залізничного призначення, яка підлягає інспекторському контролю, затвердженого наказом Міністерством розвитку громад, територій та інфраструктури України. Отже, тендерною документацією не встановлено вимоги про надання учасником відкритих торгів документів з відмітками про проведення інспекторського контролю. У складі тендерної пропозиції ТОВ «ВЕНТА КОМПАНІ» були надані сертифікат на систему управління якістю, паспорт якості від 21.04.2025 вих. № 973, згідно з яким, шпала дерев`яна обрізна (А) непросочена тип ІІ не підлягає обов`язковій сертифікації та оцінці відповідності згідно з висновком ДП «Львівстандартметрології» № 53-07/55 від 06.11.2023.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 20.10.2025 по справі № 520/15276/25 адміністративний позов Акціонерного товариства "Українська залізниця" до Північно-східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку – задоволено.
Визнано протиправним та скасовано висновок від 29.05.2025 про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-04-17-010349-a.
Стягнуто на користь Акціонерного товариства "Українська залізниця" за рахунок бюджетних асигнувань Північно-східниого офісу Держаудитслужби судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2422,40 грн (дві тисячі чотириста двадцять дві гривні 40 копійок).
Відповідач, не погодившись з вказаним рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить суд апеляційної інстанції рішення Харківського окружного адміністративного суду від 20.10.2025 по справі № 520/15276/25 скасувати та ухвалити нове рішення по справі, яким відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги, з викладених підстав, вказує, що на запити Північно-Східного офісу Держаудитслужби від 12.05.2025 та 23.05.2025 замовником не виконано законні вимоги органу державного фінансового контролю, а саме не надано документ, на який замовник посилається в наданих поясненнях.
Відтак, висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 29.05.2025 № UA-2025-04-17-010349-a є законним та обґрунтованим, відповідає Конституції України, Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в України», Закону України «Про публічні закупівлі».
Позивач, у надісланому відзиві на апеляційну скаргу, посилаючись на законність та обґрунтованість висновків суду першої інстанції, просить суд залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення Харківського окружного адміністративного суду від 20.10.2025 у справі № 520/15276/25 – без змін.
Згідно з ч.1 ст.308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, з огляду на таке.
Судовим розглядом встановлено, що 17.04.2025 Регіональною філією «Південна залізниця» АТ «Укрзалізниця» оголошено про проведення відкритих торгів з особливостями, вид предмету закупівлі: Код ДК 021:2015: 03410000-7 Деревина (Шпала дерев`яна обрізна (А) непросочена тип IІ) (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2025-04-17-010349-a).
Статус закупівлі на день подання позову – «Завершений».
На участь у вказаній процедурі закупівлі було подано тендерну пропозицію від ТОВ «ВЕНТА КОМПАНІ».
За результатом розгляду тендерних пропозицій переможцем визнано ТОВ «ВЕНТА КОМПАНІ» (протокол від 05.05.2025 № 182/2).
За результатами викритих торгів 20.05.2025 з переможцем укладено договір № П/НХ-25519/НЮ про закупівлю шпали дерев`яної обрізаної (А) непросоченої тип ІІ, який виконано.
В електронній системі закупівель опубліковано наказ Північно-східного офісу Держаудитслужби від 08.05.2025 № 153, згідно з яким, відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», пункту 9 Положення про Північно-східний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 № 23, на виконання доручення Держаудитслужби від 07.05.2025 № 003100-18/5618-2025, прийнято рішення про початок моніторингу процедури закупівлі.
29.05.2025 за наслідками моніторингу процедури закупівлі Північно-східним офісом Держаудитслужби прийнято висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-04-17-010349-a.
У пункті 1 констатуючої частини висновку, зокрема, зазначено, що, Замовник до відповіді не надав Перелік продукції, яка підлягає інспекторському контролю та стандарту АТ «Укрзалізниця» СТП 01.02-001:2025 «Якість і безпека продукції. Вхідний контроль. Організація системи вхідного контролю, правила проведення», який затверджений рішенням АТ «Укрзалізниця». Таким чином, на запит Північно-східного офісу Держаудитслужби від 12.05.2025 Замовником не надано відповідних документів, чим порушено вимоги частини п`ятої статті 8 Закону.
У пункті 2 констатуючої частини висновку зазначено, що за результатами аналізу питання надання відповіді на запит органу державного фінансового контролю про надання пояснень щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі, встановлено порушення вимог частини п`ятої статті 8 Закону.
У пункті 3 констатуючої частини висновку зобов`язано здійснити заходи, направлені на недопущення встановленого порушення у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Вважаючи висновок Північно-Східного офісу Держаудислужби від 29.05.2025 про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-04-17-010349-a протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з підстав їх обґрунтованості.
Колегія суддів погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.
Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» №2939-XII від 26.01.1993 (надалі - Закон №2939-XII).
Відповідно до статті 2 Закону №2939-XII, головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Згідно зі статтею 5 Закону №2939-XII, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України. Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Правові та організаційні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VIII (надалі - Закон №922-VIII).
Положеннями пункту 11 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII визначено, що замовники - суб`єкти, визначені згідно із статтею 2 цього Закону, які здійснюють закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до цього Закону.
Пунктом 7 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII передбачено, що електронна система закупівель - інформаційно-телекомунікаційна система, яка має комплексну систему захисту інформації з підтвердженою відповідністю згідно із Законом України «Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах», що забезпечує проведення закупівель, створення, розміщення, оприлюднення, обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами.
Порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель врегульований у статті 8 Закону №922-VIII.
Відповідно до пункту 4 частини 2 статті 8 Закону №922-VIII, рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав, зокрема виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.
Згідно з частиною 4 статті 8 Закону №922-VIII, строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання (частина 6 статті 8 Закону №922-VIII).
За приписами ч.7 ст.8 Закону №922-VIII, у висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.
Наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 №552 затверджено Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, розділом ІІІ якого визначено порядок заповнення констатуючої частини форми висновку.
Відповідно до змісту Розділу ІІІ даного Порядку, у пункті 1 зазначаються:
1) дата закінчення моніторингу процедури закупівлі відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі»;
2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу процедури закупівлі;
3) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу процедури закупівлі, із зазначенням:
структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. Під час зазначення структурної одиниці закону зазначається лише її заголовок (крім законів про внесення змін);
найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).
У пункті 2 заповнюється висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.
У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
З системного аналізу наведених норм слідує, що контролюючий орган зобов`язаний навести опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого (их) за результатами моніторингу закупівлі, а також, у разі виявлення порушень у сфері публічних закупівель, окремо зазначити структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Такий правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 12.08.2020 по справі № 160/11304/19.
Згідно зі ст. 1 Закону № 922-VIII, у цьому Законі нижченаведені терміни вживаються в такому значенні:
- тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель (пункт 31);
- тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації (пункт 32).
- договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.
Вимоги до тендерної документації у відкритих торгах визначені у ст. 22 Закону № 922-VIII.
Тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав. (ч. 1 ст. 22 Закону № 922-VIII)
У тендерній документації зазначаються такі відомості, зокрема, строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій. (п. 11 ч. 2 ст. 22 Закону № 922-VIII).
Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації. (абз. 1 ч. 3 ст. 22 Закону № 922-VIII
Перелік підстав для відхилення тендерних пропозицій визначає ст. 31 Закону № 922-VIII.
Згідно з пп. 1, 2 ч. 1 ст. 31 Закону № 922-VIII, замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо: 1) учасник процедури закупівлі: не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону; не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства; зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з частиною п`ятнадцятою статті 29 цього Закону; не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, що визначені замовником у тендерній документації до такого забезпечення тендерної пропозиції; не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей; не надав обґрунтування аномально низької ціни тендерної пропозиції протягом строку, визначеного в частині чотирнадцятій статті 29 цього Закону; визначив конфіденційною інформацію, що не може бути визначена як конфіденційна відповідно до вимог частини другої статті 28 цього Закону; 2) тендерна пропозиція учасника: не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації; викладена іншою мовою (мовами), аніж мова (мови), що вимагається тендерною документацією; є такою, строк дії якої закінчився.
Згідно з ч. 6 ст. 33 Закону № 922-VIII, замовник укладає договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем процедури закупівлі, протягом строку дії його пропозиції, не пізніше ніж через 20 днів з дня прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації та тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі. У випадку обґрунтованої необхідності строк для укладання договору може бути продовжений до 60 днів.
Договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом. (ч. 1 ст. 41 Закону № 922-VIII).
Законом України від 16 серпня 2022 року № 2526-IX «Про внесення змін до Закону України «Про публічні закупівлі» та інших законодавчих актів України щодо здійснення оборонних та публічних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану» розділ Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 922-VIII доповнено пунктом 3-7 такого змісту: «Установити, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз».
Відповідно до п. 3-7 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України № 922-VIII, Кабінет Міністрів України Постановою від 12 жовтня 2022 року № 1178 затвердив Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Ці Особливості встановлюють порядок та умови здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом № 922-VIII, із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.
Згідно з п. 3 Особливостей, замовники зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі», проводять закупівлі відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі» з урахуванням цих Особливостей.
Відповідно до абз. 5 пп. 2 п. 44 Особливостей, Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли тендерна пропозиція не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону.
Відповідно до п. 28 Особливостей, тендерна документація формується замовником відповідно до вимог ст. 22 Закону, тобто, тендерна документація повинна відповідати вимогам ст. 22 Закону №922.
Отже, тендерна документація повинна містити відомості, визначені частиною другою статті 22 Закону №922-VIII, а також іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації (абз.1 ч. 3 ст. 22 Закону №922-VIII). Учасник при підготовці своєї тендерної пропозиції має керуватись саме вимогами тендерної документації та зобов`язаний неухильно їх дотримуватись, так як невиконання учасником вимог тендерної документації тягне за собою негативні наслідки у вигляді відхилення його тендерної пропозиції.
Судовим розглядом встановлено, що у запиті від 12.05.2025 контролюючим органом зазначено про необхідність надання позивачем пояснень: чи підлягає шпала дерев`яна обрізна (А) непросочена тип ІІ ДСТУ ГОСТ 78:2009 інспекторському контролю.
У наданих на вказаний запит поясненнях позивач зазначив, що рішенням Правління АТ «Укрзалізниця» затверджений Перелік продукції, яка підлягає інспекторському контролю та стандарту АТ «Укрзалізниця» СТП 01.02-001:2025 «Якість і безпека продукції. Вхідний контроль. Організація системи вхідного контролю, правила проведення». Шпала дерев`яна обрізна (А) непросочена тип ІІ ДСТУ ГОСТ 78:2009 інспекторському контрою не підлягає. Згідно з додатком А до тендерної документації на шпалу дерев`яну обрізну (А) непросочену тип ІІ ДСТУ ГОСТ 78:2009: «Продукція має відповідати вимогам: ДСТУ ГОСТ 78:2009. Учасник повинен надати підтвердження відповідно Додатку 1 до тендерної документації щодо відповідності, а саме: Продукція, щодо якої виробник проводить добровільну оцінку відповідності заявленим вимогам.». Таким чином, вимоги щодо інспекторського контролю на шпали в тендерній документації відсутні.
Також, судовим розглядом встановлено, що у запиті від 23.05.2025 контролюючим органом зазначено про необхідність надання позивачем пояснень: яким чином Учасником процедури закупівлі ТОВ “ВЕНТА КОМПАНІ” на етапі подання тендерної пропозиції визначено, що шпала дерев`яна обрізна (А) непросочена тип ІІ ДСТУ ГОСТ 78:2009 не підлягає інспекторському контролю.
У наданих на вказаний запит поясненнях позивач зазначив, що Перелік продукції, яка підлягає інспекторському контролю, розміщено на офіційному сайті Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України з відповідним посиланням. Шпала дерев`яна обрізна (А) непросочена тип ІІ ДСТУ ГОСТ 78:2009 до цього переліку не входить.
Згідно з додатком А до тендерної документації на шпалу дерев`яну обрізну (А) непросочену тип ІІ ДСТУ ГОСТ 78:2009: «Продукція має відповідати вимогам: ДСТУ ГОСТ 78:2009. Учасник повинен надати підтвердження відповідно Додатку 1 до тендерної документації щодо відповідності, а саме: Продукція, щодо якої виробник проводить добровільну оцінку відповідності заявленим вимогам.».
Згідно з пунктом 1 розділу 2 Тендерної документації, відповідно до пункту 54 Особливостей, фізична/юридична особа має право не пізніше ніж за три дні до закінчення строку подання тендерної пропозиції звернутися через електронну систему закупівель до замовника за роз`ясненнями щодо тендерної документації та/або оголошення про проведення відкритих торгів та/або звернутися до замовника з вимогою щодо усунення порушення під час проведення тендеру (далі - звернення). Усі звернення автоматично оприлюднюються в електронній системі закупівель без ідентифікації особи, яка звернулася до замовника. Замовник повинен протягом трьох днів з дня їх оприлюднення надати відповідь на звернення та оприлюднити його в електронній системі закупівель.
Запитів від учасників щодо роз`яснення чи підлягає шпала дерев`яна обрізна (А) непросочена тип ІІ ДСТУ ГОСТ 78:2009 інспекторському контролю не надходило.
Таким чином, вимоги щодо інспекторського контролю на шпали в тендерній документації відсутні.
В абзаці 2 Додатку 2 до Тендерної документації встановлено, що для продукції, що підлягає інспекторському контролю, визначеної відповідно до наказу АТ «Укрзалізниця» від 01.02.2016 № 044, зразки документів повинні містити відмітки про здійснення інспекторського контролю відповідно до п. 7.4 ДСТУ ГОСТ 23894:2016.
Суд ураховує, що обов`язкова сертифікація або підтвердження відповідності - це процедура, за якою виробники мають підтвердити, що їхня продукція відповідає певним технічним вимогам. Інспекторський контроль – це одна з форм цієї процедури, коли органи контролю перевіряють, чи виробники дотримуються цих вимог.
Як було зазначено вище, шпала дерев`яна обрізна (А) непросочена тип ІІ не входить до Переліку продукції залізничного призначення, яка підлягає інспекторському контролю, затвердженого наказом Міністерством розвитку громад, територій та інфраструктури України.
Отже, тендерною документацією не встановлено вимоги про надання учасником відкритих торгів документів з відмітками про проведення інспекторського контролю.
Між тим, у складі тендерної пропозиції ТОВ «ВЕНТА КОМПАНІ» були надані сертифікат на систему управління якістю, паспорт якості від 21.04.2025 вих. № 973, згідно з яким шпала дерев`яна обрізна (А) непросочена тип ІІ не підлягає обов`язковій сертифікації та оцінці відповідності згідно з висновком ДП «Львівстандартметрології» № 53-07/55 від 06.11.2023.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад встановлює Закон «Про публічні закупівлі», пунктом 14 частини першої статті 1 якого визначено, що моніторингом процедури закупівлі є аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Таким чином, позивачем у своїх поясненнях, наданих до контролюючого органу, викладено вичерпну відповідь щодо запитуваної Держаудитслужбою інформації.
Щодо визначеного способу усунення виявлених порушень, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.
Як вбачається з матеріалів справи, відповідач зобов`язав здійснити заходи, направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів
Як зазначено вище, у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 констатуючої частини форми висновку має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення (пункт 3 Розділу ІІІ Порядку №552).
Системний аналіз приписів Закону №922-VIII та розділу III Порядку №552, а також встановлених обставин справи дозволяє дійти висновку, що з метою виконання вимоги щодо обґрунтованості спірного висновку відповідачу не достатньо вказати у його змісті на факт відповідного правопорушення. Відповідач зобов`язаний навести опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу закупівлі, а також, у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, окремо зазначити структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку виявлені порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Разом з тим, оскаржуваний висновок за своїм змістом є рішенням суб`єкта владних повноважень, прийнятим в межах реалізації повноважень органу державного фінансового контролю, та визначає позивачу певні зобов`язання для виконання.
При цьому, зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.
Вищевказане узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постановах від 10 грудня 2019 року по справі №160/9513/18 та від 05 березня 2020 року по справі №640/467/19.
Згідно з частиною 8 статті 8 Закону №922-VIII, протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Тобто, частиною 8 статті 8 Закону №922-VIII визначено порядок дій замовника процедури закупівлі в разі виявлення за наслідками проведення моніторингу порушень чинного законодавства при здійсненні державної закупівлі.
Законодавцем диспозитивно визначено варіанти правомірної поведінки замовника при усунені порушень, зазначених у висновку, зокрема, шляхом оприлюднення через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументованих заперечень до висновку, або інформації про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Таким чином, контролюючий орган чітко визначив, які саме дії повинен здійснити позивач, зокрема «здійснити заходи, направлені на недопущення встановленого порушення у подальшому, зокрема, шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів».
Орган державного фінансового контролю, згідно з положеннями пункту 15 частини першої статті 10 Закону №2939-XII та підпункту 20 пункту 6 Положення №23, наділений повноваженнями порушувати перед керівниками відповідних органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій розгляд питання про притягнення до відповідальності осіб, винних у допущених порушеннях.
Суд вважає, що відповідачем, але саме при вчиненні порушення, може бути визначено один із способів усунення виявлених порушень, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення.
Однак, як було вже зазначено вище, позивачем не було допущено порушення Закону України «Закон «Про публічні закупівлі», тому такі характеристики оскаржуваного акту як чіткість, зрозумілість, формальне дотримання встановленій структурі та завданню здійснення державного фінансового контролю не свідчить про його правомірність, з огляду на невідповідність основному критерію - обґрунтованості.
Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 у справі № 640/467/19 вказав, що висновок про результати моніторингу закупівлі, який є індивідуально-правовим та породжує права і обов`язки для позивача, має відповідати вимогам, визначеним ст. 2 КАС України, зокрема щодо його обґрунтованості, яка є однією з обов`язкових ознак рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.
Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення позовних вимог щодо скасування висновку, як належний спосіб захисту прав позивача, оскільки відповідачем не доведено правомірність спірного висновку і відповідність його положень ч.1 ст.2 КАС України.
Колегія суддів також зауважує, що Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у рішенні від 10 лютого 2010 року у справі «Серявін та інші проти України» зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі «Трофимчук проти України» ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.
Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Наведена позиція ЄСПЛ також застосовується у практиці Верховним Судом, що, як приклад, відображено у постанові від 24.01.2020 (справа № 420/2921/19).
З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, колегія суддів вважає, що ключові аргументи апеляційної скарги отримали достатню оцінку.
Відповідно до статті 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
За пунктом 1 частини першої статті 315 КАС України, визначено, що за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.
Згідно зі статтею 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.
Оскільки доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.
Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Північно-східного офісу Держаудитслужби залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 20.10.2025 по справі № 520/15276/25 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя 		С.П. Жигилій	
Судді	   	Т.С. Перцова   Я.М. Макаренко