Справа № 700/258/26 
Провадження № 2/700/364/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 квітня 2026 року Лисянський районний суд Черкаської області в складі:
головуючого – судді: Пічкура С.Д.,
за участю секретаря судового засідання : Нетребенко В.О., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Лисянка, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Лисянської селищної ради про визнання права власності на спадкове майно,
установив:
До Лисянського районного суду Черкаської області звернулася ОСОБА_1 із позовною заявою до Лисянської селищної ради про визнання права власності на спадкове майно.
Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивачки - ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить однокімнатна квартира за адресою: АДРЕСА_1 . Її мати, ОСОБА_2 за життя перебувала у цивільному шлюбі із ОСОБА_3 . ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 помер, після його смерті мати фактично прийняла спадщину, крім того, мати була єдиним спадкоємцем всього майна ОСОБА_3 . Бажаючи оформити спадщину, вона звернувся із відповідною заявою до Лисянської державної нотаріальної контори, але отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з неоформленням матір`ю частини квартири, яку вона фактично прийняла. На підставі викладеного, позивачка вимушена звернутися до суду із вказаним позовом.
Позивачка у судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи без її участі.
Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, відзиву не подавав.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Розглянувши матеріали справи, встановивши обставини справи та відповідні до них правовідносини, суд виходить з наступного.
Із копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 01.08.2020 року вбачається, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Із копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого 04.09.2017 року вбачається, що ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина, яка складається із 1/2 квартири за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 22.11.2024 року ОСОБА_1 прийняла спадщину після смерті ОСОБА_2 , яка складається із 1/2 частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно довідки № 340 від 27.04.2026 року виданої виконавчим комітетом Лисянської селищної ради Звенигородського району Черкаської області , ОСОБА_2 зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_1 , разом з ОСОБА_3 , більше 5 років, який був співвласником квартири.
Згідно свідоцтва про право власності на житло від 28.07.1993 року квартира яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві приватної спільної/сумісної або часткової власності ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . 
Постановою державного нотаріуса № 1479/ 02-31 від 11.11.2025 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/2 квартири за адресою: АДРЕСА_1 у зв`язку з відсутністю документів про родинні відносини із спадкодавцем.
Згідно ст.74 СКУ право на майно жінки та чоловіка, які проживають однією сім`єю, але не перебувають у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі. Якщо жінка та чоловік проживають однією сім`єю, але не перебувають у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі, майно, набуте ними за час спільного проживання, належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено письмовим договором між ними. На майно, що є об`єктом права спільної сумісної власності жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі, поширюються положення глави 8 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст.1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.
Згідно зі ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
На підставі ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Статтями 1218, 1233 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. 
За вимогами ст.1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутись до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно, тобто зміна власника майна, що підлягає державній реєстрації, неможлива без перереєстрації права власності. Тому свідоцтво про право на спадщину є обов`язковим, коли об`єктом спадкування є нерухоме майно, що підлягає обов`язковій державній реєстрації.
В свою чергу право власності на нерухоме майно виникає у спадкоємця лише з моменту державної реєстрації цього майна (ч.2 ст.1299 ЦК України).
З огляду на викладене, визнання права власності на спадкове майно є винятковим способом захисту, який має застосовуватися якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, суд вважає, що вимоги позивача підлягають задоволенню.
Спадкодавець позивачки – померла ОСОБА_2 , за життя фактично прийняла спадщину після смерті ОСОБА_3 , що підтверджується довідкою селищної ради, будинковою книгою про прописку громадян, проте за життя не отримала свідоцтво про право на спадщину.
За таких обставин, необхідно визнати за позивачем право власності на спадкове майно, що залишилося після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , яке прийняла ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкоємцем якої є позивачка.
Виходячи з викладеного та керуючись статтями 5, 12, 13, 71, 74, 81, 142, 200, 211, 258, 259, 263, 265, 273, ЦПК України, суд , 
вирішив:
Позов задовольнити повністю.
Визнати в порядку спадкування за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання: АДРЕСА_2 ) право власності на 1/2 частку квартири за адресою: АДРЕСА_1 .
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С.Д.Пічкур