"02" червня 2026 р. Справа № 363/3232/26

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 червня 2026 року       м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Лукач О.П., перевіривши на відповідність вимогам статей 160, 161 КАС України адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови №744 від 08.04.2026 про адміністративне правопорушення, 
ВСТАНОВИВ:

26.05.2026 до Вишгородського районного суду Київської області, через систему «Електронний суд» (зареєстровано судом – 27.05.2026), представником позивача – адвокатом Луцик М.В., подано адміністративний позов, у якому позивач просить визнати протиправною та скасувати постанову начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 №744 від 08.04.2026 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною третьою статті 210-1 КУпАП, а справу про адміністративне правопорушення закрити на підставі пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.
Відповідно до пунктів 3, 5 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 цього Кодексу; чи подано позов у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).
Так, відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Згідно із частиною другою статті 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).
Із аналізу змісту позовної заяви та доданих до неї матеріалів не вбачається конкретних дат, коли позивачу стало відомо або повинно було стати відомо про існування оскаржуваної постанови. Позивачем (представником) не зазначено обставин отримання відповідної інформації та не надано доказів на підтвердження часу ознайомлення із оскаржуваним рішенням. За таких обставин суд позбавлений можливості перевірити дотримання позивачем (представником) установленого законом строку звернення до суду та надати належну оцінку питанню своєчасності подання позову.
Відповідно до статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк. Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.
Частиною першою статті 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Частиною шостою статті 161 КАС України встановлено, що, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Оскільки із поданої позовної заяви та доданих матеріалів неможливо встановити момент отримання позивачем оскаржуваної постанови або момент, коли він дізнався чи повинен був дізнатися про її існування, суд позбавлений можливості перевірити дотримання строку звернення до суду, передбаченого частиною другою статті 286 КАС України.
У зв`язку з цим позивачу необхідно надати відомості та докази щодо дати отримання оскаржуваної постанови або дати, коли йому стало відомо про її існування, а у випадку пропуску строку звернення до суду - подати заяву про його поновлення із зазначенням причин пропуску та відповідними доказами.
Крім цього, відповідно до пункту 8 частини п`ятої статті 160 КАС України, в позовній заяві зазначається перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.
У порушення зазначеного, у позовній заяві відсутній перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви, а перелік файлів, завантажених у форматі «pdf», не може вважатися належним переліком документів та доказів, оскільки не містить повного найменування документів, що додаються до позовної заяви, а складається лише з цифрових та скорочених позначень, що унеможливлює перевірку відповідності зазначених та фактично поданих документів.
Також, згідно із частиною дев`ятою статті 44 КАС України, у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати до суду доказ надсилання цих матеріалів іншим учасникам справи. 
Водночас, до позовної заяви, що подано до суду через систему «Електронний суд», не додано доказів надсилання відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів.
Так, у пункті 87 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Салов проти України» (Заява № 65518/01) від 06.09.2005 викладено правову позицію, відповідно до якої принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (рішення у справі Ruiz-Mateos). Тобто, невід`ємним принципом права на змагальний судовий процес є надання кожній стороні в судовому провадженні можливості розглянути й оспорити будь-який доказ чи твердження, наведені з метою справити вплив на рішення суду. Отже, не надсилання позивачем (представником) способом, передбаченим чинним процесуальним законодавством відповідачу копії позовної заяви та всіх доданих до неї документів порушує визначені законом засади змагальності, рівності учасників процесу перед законом і судом, а також позбавляє відповідача можливості своєчасно ознайомитись з відповідними позовними матеріалами, надати свої доводи і заперечення.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку про необхідність залишення адміністративного позову без руху та надання позивачу (представнику) строку для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання відомостей та доказів щодо дати отримання постанови №744 від 08.04.2026 або дати, коли позивачу стало відомо про її існування; подання заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням поважних причин його пропуску та відповідних доказів (у разі встановлення факту пропуску такого строку); подання позовної заяви, оформленої відповідно до вимог пункту 8 частини п`ятої статті 160 КАС України; надання доказів надсилання відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів.
Суд зазначає, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства. 
Так, відповідно до частин третьої та четвертої статті 169 КАС України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 160 і 161 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Позовна заява повертається позивачеві, якщо зокрема: позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк у випадках, передбачених частиною 2 статті 123 цього Кодексу.
Керуючись статтями 123,160, 161, 169, 286 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови №744 від 08.04.2026 про адміністративне правопорушення – залишити без руху та надати позивачу (представнику) строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.
Роз`яснити позивачу (представнику), що у разі не усунення недоліків у встановлений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя           О.П. Лукач