РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

м. Вінниця

16 червня 2026 р.  Справа № 120/5646/26

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Свентуха Віталія Михайловича, 
за участю: 
секретаря судового засідання: Мороз М.А.,
представника позивача: Богуславського Р.Я., 
представника відповідача: Мартиненко Д.Ю.,
представника третьої особи: Зайченка Д.Г.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні, в порядку спрощеного позовного провадження, в режимі відеоконференції, адміністративну справу за позовом військової частини НОМЕР_1 до Державної аудиторської служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Альфатех" про визнання протиправним та скасування висновку,-

ВСТАНОВИВ:
до Вінницького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов військової частини НОМЕР_1 до Державної аудиторської служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Альфатех" про визнання протиправним та скасування висновку.
Позовні вимоги мотивовані протиправністю висновку відповідача про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2026-02-11-015304-а від 07.04.2026 року.
Ухвалою суду від 24.04.2026 року в задоволенні заяви представника військової частини НОМЕР_1 про забезпечення позову відмовлено.
Ухвалою від 27.04.2026 року відкрито провадження в адміністративній справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
08.05.2026 року на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, оскільки замовник в порушення вимог пункту 1 частини тринадцятої статті 14 Закону України "Про публічні закупівлі" безпідставно відхилив пропозицію Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "ЮРОМАШ" як таку, що не відповідає вимогам оголошення про проведення спрощеної/допорогової закупівлі.
Також зауважили, що цінова пропозиція Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "ЮРОМАШ" становила 48954500,00 грн., тоді як договір про закупівлю укладено з Товариством з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ "АЛЬФАТЕХ" на суму 56674980,00 грн., що на 7720480,00 грн. більше.
Ухвалою суду від 11.05.2026 року в задоволенні заяви представника військової частини НОМЕР_1 про забезпечення позову відмовлено.
12.05.2026 року представником третьої особи подано пояснення щодо позову або відзиву в яких зазначено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ "АЛЬФАТЕХ" вважає позовну заяву і позовні вимоги обґрунтованими, правомірними та такими що підлягають задоволенню, а відзив відповідача і викладені в ньому доводи неправомірними.
Ухвалою суду від 21.05.2026 року розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження у судовому засіданні із повідомленням (викликом) сторін.
У судовому засіданні представник позивача заявлені позовні вимоги підтримав повністю та просив їх задовольнити, посилаючись на обставини які викладені в позовній заяві.
Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнала та просила відмовити в його задоволенні з підстав, що викладені у відзиві на позовну заяву.
Представник третьої особи просив позов задовольнити повністю.
Дослідивши подані сторонами докази, заслухавши пояснення учасників справи, всебічно і повно оцінивши всі фактичні обставини (факти), що обґрунтовують вимоги і заперечення та інші обставини, які мають значення для правильного вирішення справи, суд встановив наступне.
Військовою частиною НОМЕР_1 оголошено про проведення відкритих торгів із предметом закупівлі "Гусеничні екскаватори з об`ємом ковша 1,8-2,0 м/куб, код ДК 021:2015: 43260000-3 - Механічні лопати, екскаватори та ковшові навантажувачі, гірнича техніка". 
Для участі у процедурі відкритих торгів було подано тендерні пропозиції наступних учасників:
- Товариство з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "ЮРОМАШ";
- Товариство з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ "АЛЬФАТЕХ".
Переможцем процедури відкритих торгів згідно предмету закупівлі "Гусеничні екскаватори з об`ємом ковша 1,8-2,0 м/куб, код ДК 021:2015: 43260000-3 - Механічні лопати, екскаватори та ковшові навантажувачі, гірнича техніка" визначено Товариство з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ "АЛЬФАТЕХ".
06.03.2026 року між військовою частиною НОМЕР_1 (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ "АЛЬФАТЕХ" (виконавець) укладено державний контракт (договір) про закупівлю товарів №119.
Згідно з пунктом 1 зазначеного контракту виконавець зобов`язується протягом дії цього договору поставити замовнику товари зазначені в специфікації (Додаток 1 до Договору), а замовник - прийняти і оплатити такі товари.
Предмет закупівлі: Гусеничні екскаватори з об`ємом ковша 1,8-2,0 м/куб. за кодом ДК 021:2015:43260000-3 Механічні лопати, екскаватори та ковшові навантажувачі, гірнича техніка. Кількість товару зазначено в специфікації (додаток 1 до Договору), яка є невід`ємною частиною договору.
Виконавець повинен надати замовнику товар, якість якого відповідає умовам діючих державних стандартів, технічних умов і технічних описів вказаних у специфікації до цього договору. Товар має бути придатним для використання відповідно до його мети.
07.04.2026 року Державною аудиторською службою України прийнято висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2026-02-11-015304-а.
При проведенні моніторингу закупівлі відповідачем в констатуючій частині висновку встановлені та відображені порушення законодавства в сфері публічних закупівель.
За результатами моніторингу встановлено, що відповідно Додатку 3 Порядку кодифікації предметів постачання, затвердженим, наказом Міністерства оборони України від 18.12.2017 №673, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України від 12 січня 2018 року за №50/31502 (далі - Порядок) постачальник повідомляє замовнику номенклатурні номери НАТО на предмети, що постачаються в межах контракту. У разі ненадання інформації щодо призначених номенклатурних номерів НАТО постачальник: складає та узгоджує із замовником та (вказати центральну службу забезпечення, яка здійснюватиме функції забезпечення) перелік предметів постачання, що підлягають кодифікації (у тому числі складників виробів, інструментів, приладдя та матеріалів); готує та надає (вказати центральну службу забезпечення, яка здійснюватиме функції забезпечення) оформлений у встановленому порядку перелік предметів постачання, що підлягають кодифікації, та необхідні для кодифікації технічні документи в електронному або паперовому вигляді.
На переконання відповідача, прямої вимоги щодо надання в складі пропозиції учасником закупівлі номенклатурного коду НАТО Порядком не передбачено.
Також, відповідно до вимог пункту 2 Особливостей № 1178 замовникам забороняється здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг у громадян Російської Федерації/Республіки Білорусь/Ісламської Республіки Іран (крім тих, що проживають на території України на законних підставах); юридичних осіб, утворених та зареєстрованих відповідно до законодавства Російської Федерації/Республіки Білорусь/Ісламської Республіки Іран; юридичних осіб, утворених та зареєстрованих відповідно до законодавства України, кінцевим бенефіціарним власником, членом або учасником (акціонером), що має частку в статутному капіталі 10 і більше відсотків (далі - активи), якої є Російська Федерація/Республіка Білорусь/Ісламська Республіка Іран, громадянин Російської Федерації/Республіки Білорусь/Ісламської Республіки Іран (крім тих, що проживають на території України на законних підставах), або юридичних осіб, утворених та зареєстрованих відповідно до законодавства Російської Федерації/Республіки Білорусь/Ісламської Республіки Іран, крім випадків коли активи в установленому законодавством порядку передані в управління Національному агентству з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, аналогічну норму містять Особливості № 1275.
Посадові особи контролюючого органу вважають, що прямої заборони на продукцію оборонного призначення щодо країни-виробника Китайської Народної Республіки зазначеними нормами Закону, Особливостями № 1178 та Особливостями № 1275 не передбачено.
Зазначено, що на запит Держаудитслужби від 20.03.2026, замовник через електронну систему закупівель надав пояснення, що "…Товар не може бути виробництва Китайської Народної Республіки спираючись на статтю 14, пункту 4 Закону України "Про публічні закупівлі" і статтю 22 пункт 3 Закону…".
Однак, у висновку зазначено, що надане пояснення не спростовує встановлену невідповідність.
Крім того, відповідно до вимог пункту 24 Додатку №1 Оголошення вимагалось наявність сервісних центрів з технічного обслуговування 24 місяці гарантійної технічної підтримки або 3000 мото/годин, а також після гарантійний супровід з технічного обслуговування (наявність, забезпечення оригінальними запасними частинами, які не ввійшли до складу ЗІП в 3 денний термін, консультування операторів на відстані, виїзд спеціалістів у разі необхідності проведення ТО або ремонту в зоні проведення бойових дій).
Вказано, що Товариство з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "ЮРОМАШ" в складі пропозиції надано лист - підтвердження щодо наявності офіційних сервісних центрів від 18.02.2026 № 445-52/02/2026 файл: (2.3 Ремонтні бази. pdf), чим підтвердив виконання зазначених вимог. 
На запит Держаудитслужби від 20.03.2026 замовник через електронну систему закупівель надав результати моніторингу адрес, зазначених в довідці учасника, проведеного за допомогою картографічних вебсервісів, які знаходяться у відкритому доступі, у мережі інтернет та зроблено висновок, що існують ознаки надання ТОВ з іноземними інвестиціями "ЮРОМАШ" неправдивої інформації щодо РСЦ для участі в закупівлі".
Однак, на переконання контролюючого органу документального підтвердження (актів обстеження зазначених адрес, тощо) щодо відсутності РСЦ за адресами, вказаними ТОВ з іноземними інвестиціями "ЮРОМАШ" у складі пропозиції, замовником на запит Держаудитслужби не надано.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", статтею 8 Закону України "Про публічні закупівлі", Держаудитслужба зобов`язала здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за Договором від 06 березня 2026 №119 та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Надаючи оцінку обґрунтованості та правомірності оскаржуваного висновку Державної аудиторської служби України, суд виходить із наступного.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26 січня 1993 № 2939-XII (далі - Закон №2939-XII).
Відповідно до частини першої статті 1 Закону № 2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади зі спеціальним статусом, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
Частиною першою статті 5 Закону № 2939-XII визначено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом №922-VIII, проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Загальні правові засади планування, порядок формування обсягів та особливостей здійснення закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення для забезпечення потреб сектору безпеки і оборони, а також інших товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони, а також порядок здійснення державного і демократичного цивільного контролю у сфері оборонних закупівель визначаються Законом України "Про оборонні закупівлі" від 17 липня 2020 № 808-IX (далі - Закон № 808-IX).
Частиною першою статті 30 цього Закон № 808-IX передбачено, що особливості здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності державних замовників від воєнних загроз та з дотриманням вимог, встановлених цієї статтею.
На виконання даної норми Кабінетом Міністрів України постановою від 11 листопада 2022 №1275 затверджено Особливості здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану (далі - Особливості № 1275).
Абзацом першим пункту 8 Особливостей № 1275 передбачено, що державні замовники здійснюють оборонні закупівлі товарів і послуг оборонного призначення, інших товарів і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони, вартість яких дорівнює або перевищує 200 тис. гривень, робіт оборонного призначення та робіт для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони у разі, коли їх вартість дорівнює або перевищує 1,5 млн. гривень (крім закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення, що становлять державну таємницю, а також закупівлі озброєння, військової і спеціальної техніки, боєприпасів та їх складових частин, вибухової речовини військового призначення та послуг із розроблення, ремонту, модернізації озброєння, військової і спеціальної техніки, боєприпасів та їх складових частин, товарів, робіт і послуг для будівництва військових інженерно-технічних, фортифікаційних споруд, поточного ремонту та експлуатаційного утримання пошкоджених автомобільних доріг в областях, територіальні громади яких в установленому порядку включені до переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії, а також в областях, територіальні громади яких межують з такими територіями та використовуються для задоволення потреб Збройних Сил), в електронній системі закупівель в один із таких способів:
1) у порядку проведення відкритих торгів, що визначений особливостями здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 р. № 1178;
2) у порядку проведення спрощених закупівель, визначених Законом №922-VIII, з урахуванням положень, визначених цими особливостями;
3) у порядку відбору постачальника шляхом запиту пропозицій постачальників відповідно до Порядку формування та використання електронного каталогу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 вересня 2020 № 822;
4) шляхом застосування рамкової угоди відповідно до цих особливостей.
Крім того, Кабінетом Міністрів України постановою від 12 жовтня 2022 № 1178 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості № 1178).
Закон України "Про публічні закупівлі" №922-VIII від 25.12.2015 року (далі - Закон №922-VIII) визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад.
Як передбачено частиною 13 статті 14 Закон № 922-VIII замовник відхиляє пропозицію в разі, якщо:
1) пропозиція учасника не відповідає умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, та вимогам до предмета закупівлі;
2) учасник не надав забезпечення пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником;
3) учасник, який визначений переможцем спрощеної закупівлі, відмовився від укладення договору про закупівлю;
4) якщо учасник протягом одного року до дати оприлюднення оголошення про проведення спрощеної закупівлі відмовився від підписання договору про закупівлю більше двох разів із замовником, який проводить таку спрощену закупівлю.
Повертаючись до обставин даної справи, суд зазначає, що замовник під час проведення спрощеної закупівлі має право визначати технічні, якісні та інші характеристики предмета закупівлі, виходячи з власної об`єктивної потреби, за умови дотримання принципів здійснення закупівель та недискримінації учасників.
У даному випадку суд враховує, що предметом закупівлі є гусеничні екскаватори, необхідні військовій частині НОМЕР_1 для виконання завдань у сфері оборони, зокрема будівництва фортифікаційних споруд в умовах воєнного стану.
Тому встановлення замовником підвищених вимог до надійності, походження, сервісного супроводу та технічної придатності товару не може розцінюватися як порушення законодавства у сфері закупівель.
Матеріалами справи підтверджується, що в оголошенні про проведення закупівлі замовником було прямо визначено, що товар не може бути виробництва Російської Федерації, Республіки Білорусь, Ісламської Республіки Іран та Китайської Народної Республіки.
Водночас, із документів, поданих ТОВ з іноземними інвестиціями "ЮРОМАШ" у складі пропозиції, вбачається, що запропоновані екскаватори XCMG XE335GN є продукцією виробництва Китайської Народної Республіки.
Крім того, у судовому засіданні представник позивача пояснив, що військова частина НОМЕР_1 має досвід експлуатації техніки різних виробників, у тому числі техніки виробництва Китайської Народної Республіки.
За результатами її практичної експлуатації під час виконання робіт з будівництва фортифікаційних споруд встановлено, що техніка виробництва Китайської Народної Республіки частіше виходить з ладу та потребує більш частого ремонту і технічного обслуговування порівняно з технікою інших виробників.
Саме зазначені обставини були враховані замовником при формуванні технічних вимог до предмета закупівлі.
За таких обставин замовник мав правові підстави для висновку про невідповідність пропозиції цього учасника вимогам оголошення та предмета закупівлі.
Посилання відповідача на те, що законодавством прямо не встановлено загальної заборони на закупівлю продукції виробництва Китайської Народної Республіки, суд оцінює критично, оскільки спір у цій частині стосується не наявності загальної нормативної заборони, а відповідності конкретної пропозиції умовам конкретної закупівлі.
Якщо замовник у межах своїх повноважень встановив відповідну вимогу до предмета закупівлі, а така вимога не була скасована чи змінена, учасник зобов`язаний був її дотриматися.
Також суд враховує, що оголошенням про проведення закупівлі серед технічних характеристик предмета закупівлі була передбачена вимога щодо наявності номенклатурного коду НАТО.
Наказом Міністерства оборони України від 18.12.2017 № 673 "Про затвердження Порядку кодифікації предметів постачання" встановлено, що даний порядок визначає процедуру кодифікації предметів, що постачаються силам оборони України для виконання ними спільних завдань з оборони держави.
Згідно з пунктом 1 Розділу 1 Порядку метою кодифікації є підвищення ефективності управління номенклатурою предметів постачання на всіх стадіях життєвого циклу, забезпечення необхідних умов для автоматизованого обліку, поліпшення управління запасами, сприяння сумісності систем логістики сил оборони України із системами логістики збройних сил інших країн, які використовують систему кодифікації НАТО.
Отже, вимога щодо наявності номенклатурного коду НАТО безпосередньо пов`язана із специфікою забезпечення потреб оборони та не може вважатися довільною або такою, що не має нормативного підґрунтя.
Суд не погоджується з висновком відповідача, що відсутність прямої законодавчої вимоги щодо подання номенклатурного коду НАТО у складі пропозиції виключає можливість відхилення пропозиції учасника.
Вирішальним у даному випадку є те, що така вимога була прямо передбачена умовами закупівлі та була однаковою для всіх її учасників.
Оскільки, ТОВ з іноземними інвестиціями "ЮРОМАШ" у складі своєї пропозиції зазначило, що номенклатурний код НАТО на запропонований товар відсутній, суд приходить до висновку про невідповідність пропозиції цього учасника вимогам оголошення про проведення закупівлі, що надавало замовнику правові підстави для її відхилення відповідно до пункту 1 частини тринадцятої статті 14 Закону України "Про публічні закупівлі".
Щодо сервісних центрів суд зазначає, що оголошенням було передбачено необхідність гарантійного та післягарантійного обслуговування, наявність ремонтних баз, мобільних ремонтних груп та можливість оперативного технічного супроводу в зоні виконання завдань замовником.
На переконання суду, така вимога є обґрунтованою з огляду на специфіку використання техніки в умовах воєнного стану.
Замовником під час розгляду пропозиції ТОВ з іноземними інвестиціями "ЮРОМАШ" було встановлено обставини, які давали підстави сумніватися у достовірності наданої інформації щодо ремонтних баз, зокрема однаковий контактний номер для різних сервісних центрів, результати перевірки однієї з адрес та моніторинг інших адрес за відкритими джерелами.
Наявність таких обставин у сукупності давала замовнику достатні підстави для висновку про невідповідність пропозиції вимогам оголошення.
При цьому, доводи Держаудитслужби про відсутність актів обстеження всіх адрес не спростовують права замовника оцінити достовірність поданих учасником документів на підставі наявної у нього інформації.
Закон не покладає на замовника обов`язку здійснювати повне фактичне обстеження кожної адреси, зазначеної учасником, якщо вже встановлені обставини, які об`єктивно свідчать про недостовірність або сумнівність наданих даних.
Відтак, суд приходить до висновку, що відхилення пропозиції ТОВ з іноземними інвестиціями "ЮРОМАШ" було здійснено позивачем на підставі пункту 1 частини 13 статті 14 Закону України "Про публічні закупівлі" у зв`язку з невідповідністю пропозиції умовам оголошення та вимогам до предмета закупівлі.
На переконання суду, сам по собі факт нижчої цінової пропозиції ТОВ з іноземними інвестиціями "ЮРОМАШ" не може свідчити про неправомірність дій замовника, оскільки економічна вигідність пропозиції не усуває обов`язку її відповідності встановленим вимогам закупівлі.
З огляду на викладене, суд вважає, що висновки відповідача про безпідставне відхилення пропозиції ТОВ з іноземними інвестиціями "ЮРОМАШ" не ґрунтуються на повному та належному врахуванні умов оголошення, специфіки предмета закупівлі, оборонного характеру потреб замовника та фактичних обставин, встановлених під час розгляду пропозиції учасника.
Одночасно, суд не погоджується із позицією відповідача щодо визначення в оскаржуваному висновку такого способу усунення виявлених порушень як вжиття заходів щодо припинення зобов`язань за договором.
Державна аудиторська служба України виявивши та встановивши певні недоліки тендерної документації, визначаючи способи їх усунення повинна дотримуватись вимог законодавства щодо засад здійснення державного фінансового контролю в Україні та принципу пропорційності.
Статтею 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" передбачено права органу державного фінансового контролю, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.
Згідно підпунктом 3 пункту 3 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінетом Міністрів України від 03.02.2016 №43 основними завданнями Держаудитслужби є здійснення державного фінансового контролю, спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового, результативного використання та збереження державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягнення економії бюджетних коштів.
Втручання органу державного фінансового контролю в публічні закупівлі є виправданим в разі, якщо виявлене порушення має негативний вплив для бюджету (зайве витрачання бюджетних коштів).
Слід зазначити, ні вказаним Законом, ні іншим нормативно-правовим актом безпосередньо не встановлено обов`язку органів фінансового контролю вимагати розірвання договорів.
В свою чергу, пункт 8 частини 2 статті 2 КАС України закріплює, що у справах щодо оскарження рішень, дій суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).
Проводячи моніторинг процедури закупівлі та формуючи оскаржуваний висновок Державна аудиторська служба України мала б дотримуватись балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямований моніторинг процедури закупівлі та прийнятий за його результатами висновок.
Однак, на переконання суду такого балансу дотримано не було.
Так, переможцем процедури відкритих торгів визначено Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Альфатех", у зв`язку із чим між військовою частиною НОМЕР_1 та Товариством з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Альфатех" укладено державний контракт (договір) №119.
Слід взяти до уваги, що на час прийняття рішення у даній справі Товариством з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Альфатех" вже здійснено поставку одного екскаватора, що підтверджується відповідною видатковою накладною від 17.03.2026 року №2104 та актом приймання-передавання товару від 17.03.206 року №1.
Екскаватор вже задіяно для виконання бойових (спеціальних) завдань із будівництва фортифікаційних споруд.
За встановлених у цій справі обставин суд вважає, що оскаржуваний висновок не відповідає принципу пропорційності, оскільки вимога усунути порушення шляхом припинення зобов`язань за договором, укладеним з переможцем публічної закупівлі, який сумлінно виконується сторонами, призведе до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів.
Усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі недоліків у запропонований в оскаржуваному висновку спосіб, а саме шляхом припинення зобов`язань, призведе до порушення майнових прав та інтересів переможця торгів - Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Альфатех" та матиме негативні наслідки для репутації замовника, що є непропорційним у співвідношенні з виявленим недоліком.
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 27 липня 2023 року у справі №420/16485/22.
Крім того, як уже встановлено судом, державний контракт (договір) №119 укладено між замовником та Товариством з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Альфатех" 06.03.2026 року.
Оскаржуваний висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2026-02-11-015304-а відповідачем прийнято 07.04.2026 року, тобто майже через місяць після укладення державного контракту (договору) між військовою частиною НОМЕР_1 та Товариством з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Альфатех".
У даному випадку суд вважає за необхідне врахувати правовий висновок Верховного Суду у постанові №420/5590/19 від 30 листопада 2021 року де суд касаційної інстанції вказав, що з моменту визначення переможця торгів та встановлення відповідності пропозиції позивача вимогам тендерної документації та вимогам Закону України "Про публічні закупівлі" неможливо відмінити процедуру закупівлі, у порядку, передбаченому статтею 31 Закону України "Про публічні закупівлі", оскільки це нівелює принципи та основні положення Закону України "Про публічні закупівлі". Право на відміну торгів існує лише на стадії до завершення процедури торгів, а не після їх завершення на стадії укладання договору з переможцем. Після укладення договору про закупівлю процедура закупівлі є завершеною.
Також, Верховний Суд у постанові №400/3947/20 від 26 січня 2023 року зауважив, що чинним законодавством не передбачено відхилення замовником тендерної пропозиції учасника торгів після визнання його переможцем і, тим більше, після укладення з ним відповідного договору.
Відповідач був вправі спостерігати за кожним етапом закупівлі шляхом аналізу інформації про неї за допомогою електронної системи закупівель.
У цьому випадку відповідач не скористався своїм правом своєчасного здійснення контролю закупівлі до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, а це унеможливило своєчасне реагування військової частини НОМЕР_1 на відповідні зауваження у рамках проведення безпосередньо процедури закупівлі, а не вже після укладання договору з переможцем закупівлі.
Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові №400/3947/20 від 26 січня 2023 року та Сьомий апеляційний адміністративний суд у постанові № 120/12215/24 від 03 листопада 2025 року.
За таких обставин, суд дійшов висновку про невідповідність оскаржуваного висновку відповідача, як акта індивідуальної дії критеріям обґрунтованості та вмотивованості, що є підставою для визнання його протиправним і скасування.
Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних в матеріалах справи, суд дійшов висновку про необґрунтованість прийнятого Державною аудиторською службою України висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2026-02-11-015304-а від 07.04.2026 року, а відтак вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню.
Згідно з пунктом 3 частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).
Відповідно до статей 9, 77 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
При вирішенні питання про розподіл судових витрат у справі, суд враховує, що відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Відтак, понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2662 грн. підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
На підставі викладеного та керуючись ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України від 07.04.2026 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2026-02-11-015304-а.
Стягнути на користь військової частини НОМЕР_1 понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 2662 грн. (дві тисячі шістсот шістдесят дві гривні) за рахунок бюджетних асигнувань Державної аудиторської служби України.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.
Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення (ухвалу) суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: військова частина НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 , ЄДРПОУ НОМЕР_2 );
Відповідач: Державна аудиторська служба України (вул. Петра Сагайдачного, 4, м. Київ, 04070, ЄДРПОУ 40165856);
Третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Альфатех" (вул. Василя Сухомлинського, 48-Б, смт. Слобожанське, Дніпропетровська область, 52005, ЄДРПОУ 37383046).

Повний текст рішення складено 22.06.2026 року.

Суддя   Свентух Віталій Михайлович