ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2026 року	Львів	Справа № 460/4159/24 пров. № А/857/2817/25	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:
головуючої судді Хобор Р.Б.,
суддів Бруновської Н.В., Шавеля Р.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу Приватного підприємства “Альфа Сек`юріті” на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 11 грудня 2024 року, що ухвалила суддя Нор У.М. у м. Рівне, за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін, у справі № 460/4159/24 за адміністративним позовом Приватного підприємства “Альфа Сек`юріті” до Державної податкової служби України про зобов`язання вчинення певних дій,

В С Т А Н О В И В:

Приватне підприємство “Альфа Сек`юріті” звернулося до суду з позовом до Державної податкової служби України, у якому просить суд:
– зобов`язати Державну податкову службу України прийняти податкову накладну № 1 від 31.01.2024, яку склало Приватне підприємство “Альфа Сек`юріті”, для вирішення питання щодо її реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних;
– зобов`язати Державну податкову службу України прийняти податкову накладну № 2 від 31.01.2024, яку склало Приватне підприємство “Альфа Сек`юріті”, для вирішення питання щодо її реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних;
– зобов`язати Державну податкову службу України прийняти податкову накладну № 1 від 29.02.2024, яку склало Приватне підприємство “Альфа Сек`юріті”, для вирішення питання щодо її реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних;
– зобов`язати Державну податкову службу України прийняти податкову накладну № 2 від 29.02.2024, яку склало Приватне підприємство “Альфа Сек`юріті”, для вирішення питання щодо її реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 13.03.2024 директор підприємства направив на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні, які ДПС України не прийняла до реєстрації. Підставою відхилення податкових накладних відповідач зазначив порушення вимог ст. 6 Закону України „Про електронні документи та електронний документообіг” від 22.05.2003 № 851-IV (далі – Закон № 851-IV), а саме відсутність інформації про право підпису на дату складання документу особи, що засвідчила накладні (Башинського Едуарда Володимировича).
Позивач вказує, що, станом на дату подання податкових накладних на реєстрацію (13.03.2024), посаду директора обіймав Башинський Е.В., що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, наказом від 01.03.2024 № 2/К та рішенням одноособового засновника від 29.02.2024. На дату виникнення податкових зобов`язань і складання спірних податкових накладних, що датовані 31.01.2024 та 29.02.2024, директором підприємства був Михасик О., а на дату подання на реєстрацію – 13.03.2024 – керівником підприємства вже став Башинський Е.В., який мав чинний кваліфікований електронний підпис та відповідні повноваження.
На думку позивача, чинне законодавство не встановлює прямої заборони на складання податкових накладних в один день та подачу їх до реєстрації в інший день із застосуванням кваліфікованого електронного підпису нового керівника. Відтак, позивач вважає, що відповідач здійснив формальний підхід до перевірки поданих до реєстрації документів, що порушило право позивача.
11 грудня 2024 року Рівненський окружний адміністративний суд прийняв рішення, відповідно до якого в задоволенні позову відмовив повністю.
Ухвалюючи рішення у цій справі, суд першої інстанції виходив з того, що після надходження податкової накладної до ДПС в автоматизованому режимі проводиться, зокрема, перевірка чинності кваліфікованого електронного підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника відповідної податкової накладної. Суд першої інстанції дійшов висновку, що ПП “Альфа Сек`юріті” набуло статусу суб`єкта електронного документообігу 13.03.2024 відповідно до першого надісланого електронного документа, а спірні накладні складено за період з 31.01.2024 по 29.02.2024, тобто до набуття ОСОБА_1 права підпису електронних документів.
Крім того, суд першої інстанції зазначив, що у разі зміни керівника підприємства електронний документ, який створений за дії повноважень попереднього керівника, але не підписаний його чинним кваліфікованим електронним підписом, вважається не завершеним (не створеним) згідно з вимогами ст. 6 Закону № 851-IV, відповідно до якої накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Новий керівник та відповідальні особи не можуть підписати такий документ, оскільки діють у рамках іншого договору, дата набрання чинності якого відрізняється від дати створення електронного документа.
Суд першої інстанції також зазначив, що позивач не повідомив належним чином контролюючий орган про зміну уповноваженої особи на право підпису податкових накладних, а зміна директора не є форс-мажорною обставиною. Тому позивач не був позбавлений можливості вчинити всі необхідні заходи з метою реєстрації спірних податкових накладних у ЄРПН.
Не погодившись із цим рішенням суду, його оскаржив позивач, подавши апеляційну скаргу, у якій просить суд рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти постанову, якою задовольнити позовні вимоги повністю.
Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги покликається на те, що суд першої інстанції неправильно застосував норми матеріального права. 
На переконання Приватного підприємства “Альфа Сек`юріті”, законодавство не містить вимоги щодо чинності кваліфікованого електронного підпису на податковій накладній саме на дату виникнення податкових зобов`язань. Законодавством встановлений обов`язок скласти податкову накладну на дату виникнення зобов`язань, та зареєструвати у граничні строки, визначені Податковим кодексом України, податкову накладну в ЄРПН. При цьому момент виникнення обов`язку скласти податкову накладну та момент її реєстрації у часі не збігаються.
Апелянт також зазначає, що, на дату подання спірних податкових накладних до реєстрації, тобто 13.03.2024, Башинський Е.В. був законно призначеним керівником підприємства: наказом від 01.03.2024 № 2/К та рішенням одноособового засновника від 29.02.2024 його призначено директором, а з 04.03.2024 відповідні відомості внесено до Єдиного державного реєстру. 
Отже, підписуючи податкові накладні, Башинський Е.В. діяв у межах чинності свого кваліфікованого електронного підпису та у межах своїх повноважень, що виключає підстави для відмови у прийнятті податкових накладних до реєстрації.
Позивач вважає, що ДПС України здійснила формальну перевірку поданих документів і не довела наявності обставин, що заважали б ідентифікувати здійснену операцію, її зміст, сторони, суму та період. 
Апелянт також посилається на постанову Верховного Суду від 04.04.2024 у справі № 160/18959/21, якою Верховний Суд сформулював висновок, що в разі зміни керівника між датою складання і датою реєстрації податкової накладної підписання останньої новим директором із чинним кваліфікованим електронним підписом є правомірним.
Заслухавши суддю – доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд при розгляді цієї справи виходить з наступних міркувань.
Суд першої інстанції встановив, що Приватне підприємство “Альфа – Сек`юріті” склало та направило на реєстрацію в ЄРПН податкові накладні від 31.01.2024 № 1, № 2, від 29.02.2024 № 1 та № 2
Однак, згідно з квитанціями ДПС України від 13.03.2024, вказані податкові накладні відповідач не прийняв.
Так, причиною не прийняття вказано: “Документ не може бути прийнятий. Порушено вимоги статті 6 Закону України “Про електронні документи та електронний документообіг” - відсутня інформація про право підпису на дату складання документу особи, що засвідчила податкову накладну (2533421930 Едуард Башинський).
Надаючи правову оцінку правильності вирішення судом першої інстанції даного публічно – правового спору, суд апеляційної інстанції виходить із такого. 
Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з використанням кваліфікованого електронного підпису або удосконаленого електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, уповноваженої платником особи відповідно до вимог Закону України “Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги” та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін..
Пунктом 201.10 статті 201 ПК України встановлено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку-продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
Згідно з пунктом 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246 (далі - Порядок № 1246), податкова накладна - це електронний документ, який складається платником податку на додану вартість відповідно до вимог ПК України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.
За правилами пункту 12 Порядку № 1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:
відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);
чинності кваліфікованого електронного підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;
реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;
дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;
наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;
наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);
наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;
факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;
наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;
дотримання вимог Законів України “Про електронні довірчі послуги”, “Про електронні документи та електронний документообіг” та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС (пункт 14 Порядку № 1246).
Згідно з пунктом 15 Порядку № 1246, у квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.
За правилами статті 6 Закону “Про електронні документи та електронний документообіг” від 22 травня 2003 року № 851-IV (далі Закон № 851-IV), для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Для підтвердження достовірності походження та цілісності електронного документа може використовуватися електронна печатка. Накладанням електронного підпису та/або електронної печатки завершується створення електронного документа.
З наведених у статті 1 Закону № 851-IV визначень слідує, що суб`єктами електронного документообігу є автор, підписувач, адресат та посередник, які набувають передбачених законом або договором прав і обов`язків у процесі електронного документообігу.
Відповідно до пунктів 1 - 8 розділу ІІ Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 06 червня 2017 року № 557 (далі - Порядок № 557), суб`єкти електронного документообігу, які здійснюють його на договірних засадах, самостійно визначають режим доступу до електронних документів, що містять конфіденційну інформацію, та встановлюють для них систему (способи) захисту. В інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних системах, які забезпечують обмін електронними документами, що містять державні інформаційні ресурси або інформацію з обмеженим доступом, повинен забезпечуватися рівень захисту цієї інформації, який відповідно до законодавства має відповідати ступеню обмеження доступу до неї.
Автор створює електронні документи у строки та відповідно до порядку, що визначені законодавством для відповідних документів в електронному та паперовому вигляді, із зазначенням всіх обов`язкових реквізитів та з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису чи печатки, керуючись цим Порядком, а також Договором (крім фізичних осіб, які не є самозайнятими особами).
Створення електронного документа завершується накладанням на нього кваліфікованого електронного підпису підписувача (підписувачів) та печатки (за наявності).
Автор має право отримати кваліфіковану електронну довірчу послугу у будь-якого кваліфікованого надавача електронних довірчих послуг.
Після накладання кваліфікованого електронного підпису автор здійснює шифрування електронного документа з дотриманням вимог до форматів криптографічних повідомлень, затверджених в установленому законодавством порядку, та надсилає його у форматі (стандарті) з використанням телекомунікаційних мереж до адресата протягом операційного дня.
Електронні форми документів у форматі за стандартом на основі специфікації eXtensibleMarkupLanguage (XML) оприлюднюються на офіційному вебпорталі ДПС.
У разі якщо адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка.
Автоматизована перевірка здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня.
Автоматизована перевірка електронного документа включає: 
перевірку правового статусу кваліфікованого електронного підпису чи печатки відповідно до частини другої статті 18 Закону України “Про електронні довірчі послуги”; 
перевірку обов`язковості та послідовності накладання на електронний документ кваліфікованого електронного підпису чи печатки підписувачів у встановленому порядку; 
перевірку відповідності електронного документа затвердженому формату (стандарту); 
перевірку наявності обов`язкових реквізитів; 
перевірку права підпису електронного документа підписувачем.
Перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня.
У першій квитанції, що формується за результатами автоматизованої перевірки, зазначеної у пункті 7 цього розділу, повідомляється про результати такої перевірки. У разі негативних результатів автоматизованої перевірки у першій квитанції повідомляється про неприйняття електронного документа із зазначенням причин, у такому випадку друга квитанція не формується. На першу квитанцію накладається печатка контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник першої квитанції в електронному вигляді зберігається в контролюючому органі.
Якщо автору протягом встановленого строку після відправки електронного документа не надійшла перша квитанція, електронний документ вважається не одержаним адресатом.
Пунктом 10 Порядку № 1246, передбачено, що до Реєстру приймаються податкова накладна та/або розрахунок коригування, складені в електронній формі з накладенням: 
кваліфікованого електронного підпису головного бухгалтера (бухгалтера) або кваліфікованого електронного підпису керівника (у разі відсутності у постачальника (продавця) посади бухгалтера) та кваліфікованої електронної печатки (у разі наявності) постачальника (продавця), що є юридичною особою;
кваліфікованого електронного підпису постачальника (продавця), що є фізичною особою-підприємцем.
При цьому розрахунок коригування, що підлягає реєстрації отримувачем (покупцем), приймається до Реєстру, якщо він складений з накладенням постачальником (продавцем) та отримувачем (покупцем) кваліфікованого електронного підпису відповідно до абзаців першого - третього цього пункту.
Для делегування права підпису податкової накладної та/або розрахунку коригування іншій посадовій особі платник податку повідомляє про таку особу, в тому числі дані кваліфікованого сертифіката відкритого ключа зазначеної особи, орган ДПС за основним місцем обліку (за неосновним місцем обліку - для платників податку, які змінили місцезнаходження та для яких сплата визначених законодавством податків і зборів після такої реєстрації здійснюється за місцем попередньої реєстрації до закінчення поточного бюджетного періоду) відповідно до Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
За змістом ст. 6 Закону - № 851-IV для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису та/або електронної печатки завершується створення електронного документа.
Зміст цієї норми є чітким і не допускає різних тлумачень. Законодавець прямо встановив, що момент завершення створення електронного документа збігається з моментом накладення на нього електронного підпису. До накладення підпису електронний документ як юридичний факт не існує, оскільки не є створеним. Це означає, що особа, яка накладає кваліфікований електронний підпис, є тією особою, дії якої завершують створення документа і яка має нести правові наслідки за зміст цього документа, а отже саме така особа повинна мати право діяти від імені платника податку на момент накладення підпису, причому у тому правовому статусі, який відповідає реквізитам документа, у тому числі реквізиту “дата складання”.
Норма п. 201.1 ст. 201 ПК України прямо встановлює, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з використанням кваліфікованого електронного підпису або удосконаленого електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, уповноваженої платником особи відповідно до вимог Закону України „Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги” та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Ця норма зобов`язує платника податку скласти податкову накладну з використанням кваліфікованого електронного підпису саме уповноваженої платником особи на дату виникнення податкових зобов`язань. Поняття „уповноважена платником особа” означає особу, яка на відповідну дату наділена правом діяти від імені платника податку. Норма п. 201.1 ст. 201 ПК України не передбачає можливості складання податкової накладної з використанням підпису особи, яка на дату виникнення податкових зобов`язань не була уповноваженою платником, навіть за умови, що така особа набула повноважень пізніше – до моменту реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.
На переконання апеляційного суду, сукупність положень ст. 6 Закону № 851-IV та п. 201.1 ст. 201 ПК України однозначно регулює питання створення електронного документа (податкової накладної) вважається завершеним з моменту накладення кваліфікованого електронного підпису, а підписувачем такої податкової накладної має бути особа, яка на дату виникнення податкових зобов`язань (тобто на дату складання, що є реквізитом документа) була уповноваженою платником на підписання податкових накладних. Жоден з пунктів п. 12 Порядку № 1246 чи п. 10 Порядку № 1246 не передбачає винятків з цього правила.
Застосовуючи наведені норми до встановлених у справі обставин, апеляційний суд зазначає, що Башинський Е.В. наклав свій кваліфікований електронний підпис на спірні податкові накладні 13 березня 2024 року, тобто саме ця дата є датою завершення створення цих електронних документів у розумінні ст. 6 Закону - № 851-IV. 
Водночас ці електронні документи містять у своїх реквізитах дати складання – 31 січня 2024 року та 29 лютого 2024 року, які за п. 201.1 ст. 201 ПК України збігаються з датами виникнення податкових зобов`язань. На ці дати Башинський Е.В. ще не обіймав посаду директора Приватного підприємства “Альфа Сек`юріті”, не діяв від імені підприємства та не був уповноваженою платником особою на підписання податкових накладних. 
Внаслідок цього вимога п. 201.1 ст. 201 ПК України щодо складання податкової накладної з використанням кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи виявилася невиконаною, що й зафіксовано у квитанціях відповідача від 13 березня 2024 року.
Доводи скаржника про те, що момент виникнення обов`язку скласти податкову накладну та момент її реєстрації у часі не збігаються, а тому достатньо підпису керівника, чинного на дату реєстрації, апеляційний суд вважає необгрунтованими з таких підстав. 
ПК України розрізняє дату складання податкової накладної та дату її реєстрації, встановлюючи граничні строки реєстрації, що відрізняються від дати складання. Водночас, саме складання податкової накладної законодавець у п. 201.1 ст. 201 ПК України нерозривно пов`язує з датою виникнення податкових зобов`язань і саме на цю дату вимагає наявності кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи. 
На переконання апеляційного суду, розмежування дати складання і дати реєстрації стосується строків направлення документа на реєстрацію, але не змінює правила про те, що сам документ має бути створеним і підписаним належною особою на дату складання, а не на будь-яку пізнішу дату.
Доводи апеляційної скарги про те, що чинне законодавство не містить прямої заборони на складання податкових накладних в один день та подачу їх до реєстрації в інший день із застосуванням кваліфікованого електронного підпису нового керівника, апеляційний суд також вважає необгрунтованими, оскільки відповідна заборона прямо випливає зі змісту п. 12 Порядку № 1246, який зобов`язує відповідача в автоматизованому режимі перевірити чинність кваліфікованого електронного підпису, порядку його накладення та наявність права підписання посадовою особою платника відповідної податкової накладної, а також з абз. 6 п. 7 розд. II Порядку № 557, який встановлює обов`язкову перевірку права підпису електронного документа підписувачем. 
Перевірка “наявності права підписання посадовою особою платника” здійснюється стосовно дати складання податкової накладної, інакше така перевірка втрачала б будь-який сенс, оскільки така спрямована на встановлення того, чи мала особа повноваження представляти платника податку у тих правовідносинах, які зафіксовані у податковій накладній з відповідною датою.
Апеляційний суд враховує, що зміна керівника підприємства не є форс-мажорною обставиною та не звільняє платника податку від виконання обов`язків, передбачених податковим законодавством. Платник податку, здійснюючи господарську діяльність на власний ризик, має організувати свій облік таким чином, щоб усі документи на дату виникнення податкових зобов`язань підписувалися особою, уповноваженою на цю дату. У ситуації, що розглядається, попередній директор Михасик О. до моменту звільнення мав можливість підписати спірні податкові накладні власним кваліфікованим електронним підписом і направити їх на реєстрацію або передати підписані документи на зберігання та подальшу реєстрацію. Натомість позивач переклав ці дії на нового директора, який об`єктивно не міг бути уповноваженою особою на дати складання податкових накладних – 31 січня 2024 року та 29 лютого 2024 року.
Таким чином апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що електронний документ, створений з реквізитом дати складання, що відповідає періоду повноважень попереднього керівника, але підписаний кваліфікованим електронним підписом нового керівника вже після набуття ним повноважень, не відповідає вимогам ст. 6 Закону - № 851-IV щодо завершення створення електронного документа уповноваженою на дату складання особою. 
Апеляційний суд також погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що Приватне підприємство ’Альфа Сек`юріті” мало можливість вчинити всі необхідні заходи з метою реєстрації спірних податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, оскільки зміна керівника – це звичайна для господарської діяльності обставина, ризики настання якої лежать на платнику податку, а не на контролюючому органі.
За наведених обставин, апеляційний суд вважає, що не прийнявши на реєстрацію в ЄРПН податкові накладні від 31.01.2024 № 1, № 2, від 29.02.2024 № 1, № 2, відповідач діяв в межах повноважень на підставі та у спосіб, що встановлені чинним законодавством, а тому приходить до переконання в тому, що в задоволенні позову необхідно відмовити.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З огляду на викладене, апеляційний суд приходить до переконання в тому, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Таким чином, апеляційний суд вважає доводи апеляційної скарги безпідставними, та такими, що не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржене рішення суду першої інстанції без змін.
Оскільки, апеляційний суд залишив рішення суду першої інстанції без змін, то розподіл судових витрат не проводиться.
Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 317, 321, 325, 328, 329, 331 КАС України, суд –

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Приватного підприємства “Альфа Сек`юріті” залишити без задоволення, а рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 11 грудня 2024 року у справі № 460/4159/24 - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення.
Постанова може бути оскаржена в касаційному порядку у випадках, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України, протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуюча суддя	 	Р. Б. Хобор 	
судді	 	Н. В. Бруновська 	
 	 	Р. М. Шавель