Справа № 203/259/25
Провадження № 2/0203/122/2026
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.05.2026 року Центральний районний суд міста Дніпра в складі:

головуючого судді - Казака С.Ю.
при секретарі  - Биченковій Г.С.
за участю позивачки - ОСОБА_1 
представника відповідача - Замкової І.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» про захист прав споживачів, визнання дій незаконними, стягнення матеріальної та моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачі звернулись до суду з вищезазначеним позовом, в якому посилались на те, що в серпні 2019 року відповідно до офіційного проекту та узгодження з боку ДТЕК, квартири позивачів АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 були переведені на електроопалення. В рамках відповідного проекту в квартирах енергетиками ДТЕК за кошти споживачів було придбано та встановлено нові надсучасні багатотарифні лічильники NIK 2100 виробництва України. В подальшому, відповідач безпідставно, незаконно, без офіційних роз`яснень, з порушенням законодавчих регламентів, 06.12.2021 року відключив квартири від електропостачання внаслідок безпідставних вимог негайної заміни лічильників на нові. Після відкриття провадження у справі №203/5461/21 щодо незаконного відключення квартир позивачів від електропостачання, 18.02.2022 року відповідачем (в зимових умовах, в т.ч. під час пандемії Covid, карантину, за кілька днів до вже очікуваного військового нападу рф та стресового навантаження) вдруге та безпідставно, з порушенням законодавчих регламентів було відключено квартири позивачів АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 від електропостачання. Посилаючись на вказані обставини, позивачі просили визнати дії відповідача 18.02.2022 року щодо безпідставного офіційно необгрунтованого нападу з вимогами заміни нових офіційних сучасних багатотарифних лічильників українського виробника 2019 року на інші, з відключенням позивачів від електропостачання, зі знищенням електропроводки на поверсі, взимку, під час пандемії – незаконними; стягнути з відповідача матеріальне відшкодування за знищення та термінове відновлення знищеної відповідачем 18.02.2022 року електропроводки в сумі 2500 грн. в десятикратному розмірі на користь кожного позивача відповідно до ст.22 Закону України «Про захист прав споживачів»; а також стягнути моральне відшкодування за заподіяння агресивними діями, з ознаками катування, моральну шкоду в розмірі 200000 грн. на користь кожного позивача відповідно до п.2 ст.22 Закону України «Про захист прав споживачів».

У наданому відзиві представник відповідача просив відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. В обгрунтування заперечень посилався на те, що програмою модернізації комерційного обліку електричної енергії, затвердженою НКРЕКП, по об`єктам приєднання до мереж, що живяться від ЗТП-100, у т.ч. буд. АДРЕСА_3 , де розташовані квартири АДРЕСА_1 та АДРЕСА_4 , передбачено побудову автоматизованої системи комерційного обліку електроенергії (АСКОЕ). Працездатність системи АСКОЕ забезпечується лише за умови охоплення всіх без винятку електроустановок, що підключені до енерговузла, тобто, охоплює сукупність об`єктів енергосистеми, що розташовані на обмеженій частині території та об`єднані спільною інфраструктурою. Тому, без встановлення у позивачів в квартирах лічильників з АСКОЕ, загальна систем а по ЗТП-100 працювати не буде та на сьогодні не працює, хоча всім мешканцям будинку АДРЕСА_3 вже замінено засоби комерційного обліку на сучасні з системою автоматичного зчитування показань лічильників. Придбані позивачами та встановлені на теперішній час лічильники типу NIK 2100 АР2Т.1000.С.11 не обладнані радіоканалом та не забезпечують працездатність у складі АСКОЕ. Відповідач має право вимагати від споживачів приведення стану комерційного обліку у відповідність до вимог ККО, право установлення, налаштування, заміни, модернізації, реконструкції, технічного переоснащення та/або зміни засобу комерційного обліку (лічильника), що жодним чином не порушує права позивачів. При здійсненні відвідування квартир позивачів, через недопуск до квартир, 08.03.2021 року було складено акт про недопуск, який було залишено біля дверей. 26.04.04.2021 року представників відповідачів також не було допущено до засобів комерційного обліку, про що було складено акт та попередження про відключення які були залишені споживачам у вхідних дверях в присутності свідків з фіксацією на відео. Через неодноразову відмову 29.04.2021 року позивачам поштою було направлено попередження про відключення рекомендованим листом. Не отримавши від позивачів зворотнього зв`язку щодо проведення заміни приладу обліку, представники відповідача аж у грудні 2021 року прибули для виконання робіт по заміні приладу обліку. 06.12.2021 року один із позивачів був вдома, але категорично відмовився допустити до засобу обліку, чим порушив вимоги п.5.5.5 ПРРЕЕ. Відтак, позивачі протягом всього 2021 року відмовлялись допустити працівників товариства до лічильників і 18.02.2022 року згідно виданого завдання електромонтери відповідача припинили послугу електропостачання внаслідок недопуску до заміни лічильників шляхом відключення живлячого проводу від АВ в розподільчій коробці на сходовій клітці. При цьому, розподільча коробка та мережі на сходовій клітці не є власністю позивачів. Таким чином, представника відповідача вважав дій працівників товариства правомірними, а вимоги позивачів безпідставними, недоведеними та такими, що не підлягають задоволенню.

Ухвалою Центрального районного суду міста Дніпра від 16.01.2025 року позовну заяву було прийнято до розгляду, відкрито провадження по справі та призначено її до розгляду в спрощеному позовному провадженні з повідомленням сторін.

В призначені судові засідання позивачка ОСОБА_2 не з`явилась. В наданій заяві просила розглядати справу без її участі, зазначивши про підтримання позову.
Позивачка ОСОБА_1 під час розгляду справи підтримала позов та посилаючись на викладені в ньому підстави, просила задовольнити заявлені нею позовні вимоги в повному обсязі.
Представник відповідача в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні позовних вимог з підстав, наведених у поданому відзиві.
Заслухавши позивачку та представника відповідача, перевіривши доводи, викладені сторонами в заявах по суті справи та дослідивши матеріали останньої, суд приходить до наступного висновку.

З пред`явленого позивачами позову вбачається, що між сторонами виник спір щодо правомірності вимог та дій відповідача, направлених на заміну встановлених в квартирі позивачів лічильників на нові в рамках виконання інвестиційної програми та пов`язаних з цим дій щодо відключення квартир позивачів від електропостачання внаслідок недопуску працівників відповідача для проведення заміни лічильників. 
Судом встановлено та вбачається з матеріалів справи, що позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_1 є співвласниками квартир АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , що підтверджується долученими до позову копіями свідоцтв про право власності на нерухоме майно, а також зареєстровані за вказаними адресами відповідно до відміток у паспортах громадян України на їх ім`я.
Відповідно до актів огляду електроопалювальної установки від 18.09.2019 року, споживачам за вказаними вище адресами було встановлено електропостачання квартир та лічильники №10688666, №10687846, типу: НІК 2100АР2Т1000.С11, 2019 року випуску.
Відповідно до паспорта ААШХ.411152.025 ПС лічильника електричної енергії змінного струму NIK 2100 АР2Т.1000.С.11, призначення виробу: багатотарифний електронний лічильник електричної енергії NIK 2100 АР2Т.1000.С.11, призначений для вимірювання активної електричної енергії, миттєвих значень потужності, напруги, а також організації обліку в однофазних колах змінного струму в комунально-побутовій сфері та в інших галузях (п.1.1.). Лічильники можуть використовуватися в автоматизованих системах контролю і обліку електроенергії (АСКОЕ) (п.1.2.). Лічильник вимірює активну електричну енергію в прямому напрямку за декількома тарифами, має два шунтові вимірювальні елементи, оснащений інтерфейсом «оптичний порт», датчиком електромагнітного поля (п.1.3.). Лічильник відповідає вимогам Технічного регламенту законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.01.2016 року №94 (п.1.4.). Лічильник за результатами досліджень показників стабільності та метрологічної надійності відповідає вимогам національного стандарту ДСТУ EN 62059-32-1:2016 (п.1.5.).
Гарантії виробника: підприємство-виробник гарантує відповідність лічильника вимогам ДСТУ EN 62053-21, ДСТУ EN 62052-11 при дотриманні споживачем умов монтажу, експлуатації, транспортування й зберігання (п.5.1.). Перед експлуатацією лічильника необхідно ознайомитися з настановою з експлуатації, що входить в комплект постачання партії лічильників в одну адресу або розміщеному на офіційному сайті: https://nik-el.com (п.5.2.).
Лічильник, у якого виявлено невідповідність вимогам технічних умов і чинного паспорта в період гарантійного терміну, повинен замінятися або ремонтуватися підприємством-виробником або підприємством, уповноваженим робити гарантійний ремонт (п.5.4.).
Технічні характеристики лічильника, зокрема: збереження даних про щоденну спожиту енергію по всіх тарифах до 64 діб, збереження даних про щомісячну спожиту енергію по всіх тарифах до 24 місяців, запис і збереження профілю навантаження з періодом інтеграції 30 хвилин до 64 діб, ступінь захисту ІР 54, лічильник має середнє напрацювання на відмову, з урахуванням технічного обслуговування не менше 200000 годин.
Відповідно до декларації відповідності лічильника електричної енергії NIK 2100 АР2Т.1000.С.11 від ТОВ «Нік-Електроніка» від 05 серпня 2019 року, ця декларація видана під виключну відповідальність виробника, технічний регламент законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13 січня 2016 року №94, ДСТУ EN 62053-21, ДСТУ EN 62052-11, ДП «Всеукраїнський державний науково-виробничий центр стандартизації, метрології, сертифікації та захисту прав споживачів», UA.TR.001, видав сертифікати: сертифікат перевірки типу (Модуль В) №UA.TR001 124-17 від 08 грудня 2017 року, дійсний до 08 грудня 2027 року, сертифікати відповідності типу за результатами перевірки засобів вимірювальної техніки ОСОБА_6 001 25 0887-19 від 06 серпня 2019 року.
Відповідно до Інвестиційної програми АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», затвердженої Міненерговугілля 06 січня 2017 року, схваленої постановою НКРЕКП №490 від 19 червня 2018 року, на 2018 рік, зокрема, у побутових споживачів, які мешкають в багатоквартирних будинках, впроваджується система АСКОЕ побут.
Даний захід пропонується в багатоквартирних будинках, де фактично неможливий доступ до приладів обліку. Прилади обліку знаходяться в квартирах, прохід до яких обмежується дверима тамбурів. Лічильники електроенергії встановлюються у всіх квартирах або будинках, загальний облік на багатоквартирний будинок, на освітлення і облік ліфтів та юридичних споживачів, підключених від ТП та житлових будинків. В ТП 6-10/0,4 кВ встановлюється маршрутизатор для збору інформації від всіх лічильників, які встановлені на відхідних лініях 0,4 кВ. Зняття показів лічильників, аналіз споживання, підрахунок балансу електроенергії по ТП, відключення споживачів проводиться дистанційно. В цілому по ТП весь час проводиться підрахунок балансу електроенергії, в разі безоблікового споживання на екран «в центрі» відображається інформація з визначенням ПЛ-0,4 кВ, в якій є витік електроенергії і на місце направляється оперативна бригада з виявлення електроенергії. Таким чином, впровадження заходу спрощує процедури контрольного зняття показів лічильників, відключення споживачів, викриття споживачів порушників ПКЕЕ, а в кінцевому підсумку призведе до мінімуму втрат на ділянці.
Також з матеріалів справи вбачається, що відповідно до складених 08.03.2021 року та від 26.04.2021 року актів про недопуск працівників ДТЕК до об`єкта за адресою: АДРЕСА_5 та АДРЕСА_4 , для заміни засобу комерційного обліку, 29.04.2021 року на адресу споживачів було направлено повідомлення про припинення постачання електроенергії та 06.12.2021 року було припинено постачання електричної енергії.
З цього приводу, позивачі звернулись до Центрального районного суду міста Дніпра із позовом до АТ «ДТЕК ДНІРОВСЬКІ ЕЛҐЕКТРОМЕРЕЖІ», в якому просили визнати примусове відключення відповідачем 06.12.2021 року квартир АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 від електропостачання протизаконним, таким, що порушує Конституцію, честь та гідність споживачів, чинні законодавчі норми України; а також визнати безпідставними вимоги та дії, направлені на безпідставну примусову заміну сучасного нового двозонного лічильника 2019 року виготовлення, що офіційно придбаний, узгоджений та встановлений ДТЕК в вересні 2019 року, такими, що порушують Конституцію України, норми чинного законодавства та протирічать нормам соціальної відповідальності перед Державою та суспільством, офіційним заявам та деклараціям ДТЕК, провокують напругу у суспільстві (цивільна справа №203/5461/21).
Рішенням Центрального районного суду міста Дніпра від 27.05.2025 року у цивільній справі №203/5461/21, залишеним без змін постановою Дніпровського апеляційного суду від 27.02.2026 року, які набрали законної сили, позов було задоволено частково: визнано протиправними дії АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» щодо відключення від електропостачання квартир АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , споживачами якої позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . В іншій частині в задоволенні позовних вимог відмовлено.
При цьому, судами було враховано наступні положення законодавства, що регулюють спірні правовідносини та підлягають застосуванню і під час розгляду даної справи.

Відповідно до ст.25 Закону України «Про електроенергетику», споживачі електричної енергії мають право на приєднання та підключення до електричної мережі, за умови виконання правил приєднання електроустановок до електричних мереж.
Відповідно до п.п.30,56 ч.1 ст.1, ч.ч.1,2,3 ст.60 Закону України «Про ринок електричної енергії», електропостачальник це суб`єкт господарювання, який здійснює продаж електричної енергії за договором постачання електричної енергії споживачу; оператор системи розподілу юридична особа, відповідальна за безпечну, надійну та ефективну експлуатацію, технічне обслуговування та розвиток системи розподілу і забезпечення довгострокової спроможності системи розподілу щодо задоволення обґрунтованого попиту на розподіл електричної енергії з урахуванням вимог щодо охорони навколишнього природного середовища та забезпечення енергоефективності; електрична мережа сукупність електроустановок для передачі та/або розподілу електричної енергії.
З метою забезпечення захисту прав споживачів учасники ринку не застосовують недобросовісні методи конкуренції до споживача. Положення та умови договорів зі споживачами мають бути прозорими та доступними для розуміння .
Постачання електричної енергії здійснюється на недискримінаційних засадах.
Відключення споживачів здійснюється виключно у порядку, визначеному цим Законом та правилами роздрібного ринку.
Захист прав споживачів електричної енергії, а також механізм захисту цих прав регулюються цим Законом, Законом України «Про захист прав споживачів», Законом України «Про захист економічної конкуренції», іншими нормативно-правовими актами.
Відповідно до Кодексу системи розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП №310 від 14.03.2018 року (далі КСР) та Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП №312 від 14.03.2018 року (далі ПРРЕЕ), які є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку, визначені права, обов`язки та відповідальність учасників роздрібного ринку електричної енергії.
Відповідно до пп.1.1.1., 1.1.2. п.1.1 розділу І Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №312 (далі ПРРЕЕ), ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку. Оператор системи це оператор системи передачі, оператор системи розподілу або оператор малої системи розподілу.
За умовами п.1.2.1 ПРРЕЕ, на роздрібному ринку електричної енергії споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричної енергії на підставі договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, надання послуг комерційного обліку, які укладаються відповідно до цих Правил, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу та Кодексу комерційного обліку.
Пунктами 2.1.1, 2.1.2 ПРРЕЕ встановлено, що відповідно до договорів про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії, що укладаються зі споживачем та електропостачальником відповідно до цих Правил, оператор системи передачі згідно з Кодексом системи передачі та оператори систем розподілу згідно з Кодексом систем розподілу здійснюють, відповідно, передачу та розподіл електричної енергії на роздрібному ринку в точку розподілу до електроустановки споживача на території діяльності відповідного оператора системи. Оператор системи зобов`язаний укласти договори про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії з усіма споживачами, електроустановки яких приєднані до електричних мереж на території діяльності відповідного оператора системи. Не допускається розподіл (передача) електричної енергії до точки розподілу електроустановки споживача за відсутності діючого договору про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії з таким споживачем.
Згідно з п.2.1.4 ПРРЕЕ, договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії є публічним договором приєднання та укладається з урахуванням ст.ст.633,634,641,642 ЦК України за формою договору, що є додатком 3 до цих Правил. Оператор системи розподілу зобов`язаний на головній сторінці свого веб-сайту, а також у друкованих виданнях, що публікуються на території його ліцензованої діяльності, та у власних центрах обслуговування споживачів розмістити редакцію договору про надання послуг з розподілу електричної енергії та роз`яснення щодо укладення та приєднання споживача до договору про надання послуг з розподілу електричної енергії. Договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії за ініціативою споживача або оператора системи відповідно до визначених цими Правилами випадків, як правило, укладається шляхом приєднання споживача за заявою-приєднанням до розробленого оператором системи розподілу договору на умовах складеного оператором системи розподілу паспорта точки розподілу.
Відповідно до ст.ст.8,45 Закону України «Про ринок електричної енергії», господарська діяльність з виробництва, передачі, розподілу електричної енергії, постачання електричної енергії споживачу, трейдерська діяльність, здійснення функцій оператора ринку та гарантованого покупця провадиться на ринку електричної енергії за умови отримання відповідної ліцензії. Розподіл електричної енергії здійснюється оператором системи розподілу. Діяльність з розподілу електричної енергії підлягає ліцензуванню відповідно до законодавства.
Відповідно до пп.2.3.8 п.2.3. розділу ІІ ПРРЕЕ, споживач має право самостійно придбати засіб вимірювальної техніки, який відповідає вимогам Кодексу комерційного обліку, Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» та іншим нормативно-правовим актам, що містять вимоги до таких засобів вимірювальної техніки, та надати його постачальнику послуг комерційного обліку для встановлення на своєму об`єкті відповідно до договору про надання послуг комерційного обліку.
Під час купівлі засобу вимірювальної техніки споживач повинен керуватися рекомендаціями постачальника послуг комерційного обліку щодо технічних характеристик такого засобу вимірювальної техніки. Якщо проектні рішення улаштування вузла обліку передбачають дистанційне зняття даних показів, споживач має узгодити з постачальником послуг комерційного обліку тип лічильника електричної енергії.
Постачальник послуг комерційного обліку має в порядку, встановленому Кодексом комерційного обліку, увести в експлуатацію наданий споживачем засіб вимірювальної техніки.
Частиною 3 ст.46 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено обсяг зобов`язань оператора системи розподілу. Зокрема, дотримуватися ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; оприлюднювати на своєму офіційному веб-сайті інформацію про умови надання послуг з розподілу електричної енергії та послуг з приєднання до системи розподілу, показники якості послуг та іншу інформацію відповідно до законодавства; здійснювати відшкодування (компенсацію) користувачу системи у разі недотримання оператором системи розподілу показників якості послуг, визначених договором про надання послуг з розподілу та Регулятором; надавати учасникам ринку інформацію, необхідну для виконання ними функцій на ринку в обсягах та порядку, визначених правилами ринку, кодексом системи передачі, кодексом систем розподілу, кодексом комерційного обліку та іншими нормативно-правовими актами, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; укладати договори, які є обов`язковими для здійснення діяльності на ринку електричної енергії, та виконувати умови таких договорів; припиняти електроживлення споживача за зверненням електропостачальника у порядку, визначеному кодексом системи розподілу; відновлювати електроживлення споживача за зверненням електропостачальника у порядку, визначеному кодексом системи розподілу.
Частиною 2 ст.57 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначений обсяг зобов`язань електропостачальника. Зокрема, електропостачальник зобов`язаний: надавати споживачам у порядку, визначеному правилами роздрібного ринку, дані про споживання ними електричної енергії; надсилати споживачу остаточний рахунок не пізніше шести тижнів після зміни електропостачальника; надавати послуги з постачання електричної енергії споживачам із дотриманням установлених показників якості послуг; не пізніше ніж за 15 днів до початку здійснення діяльності з постачання електричної енергії оприлюднювати на своєму веб-сайті правила роздрібного ринку; надавати учасникам ринку інформацію, необхідну для виконання ними функцій на ринку електричної енергії, в обсягах та порядку, визначених правилами ринку, кодексом системи передачі, кодексом системи розподілу, кодексом комерційного обліку та іншими нормативно-правовими актами, що регулюють функціонування ринку електричної енергії та інші.
Відповідно до положень ст.58 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач має право, зокрема, отримувати електричну енергію належної якості згідно з умовами договору та стандартами якості електричної енергії; на компенсацію, що застосовується у разі недотримання показників якості послуг електропостачання; на доступ до інформації щодо діяльності на ринку електричної енергії у порядку та обсягах, визначених правилами ринку та іншими нормативно-правовими актами, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; подавати відповідному електропостачальнику, оператору системи розподілу звернення, скарги та претензії, зокрема щодо якості електропостачання, щодо надання послуг з постачання електричної енергії та отримувати в установленому законодавством порядку вмотивовані відповіді або повідомлення про заходи щодо усунення електропостачальником причин скарги; отримувати від відповідного електропостачальника інформацію, передбачену законодавством та умовами договору постачання електричної енергії споживачу.
Відповідно до підпунктів 1.1.4 п.1.1., 5.8.1, 5.8.6, 5.8.7 п.5.8, підпункту 6.2.6., 6.2.7, 6.2.8. п.6.2. Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №311 від 14.03.2018 року (далі ККОЕЕ), експлуатацію та використання справних і повірених засобів комерційного обліку електричної енергії (зокрема після проведення їх повторної параметризації, періодичної повірки, обслуговування та ремонту, зміни електропостачальника, а також після зміни форми власності чи власника (користувача) засобів комерційного обліку, електроустановок або об`єкта, де встановлені ці засоби комерційного обліку) не може бути заборонено або обмежено з причин їх невідповідності вимогам цього Кодексу за умови, що ці засоби комерційного обліку: 1) мають технічні характеристики, що відповідають або перевищують вимоги проектних рішень, нормативно-правових актів та нормативних документів щодо комерційного обліку електричної енергії, які були чинними на день введення їх в експлуатацію; 2) були встановлені, введені в експлуатацію та облік до дня набрання чинності цим Кодексом на електроустановках та об`єктах електроенергетики, що відповідають вимогам проектної документації на їх будівництво; 3) забезпечують можливість здійснення розрахунків між учасниками ринку відповідно до укладених договорів.
Заміна або зміна місця встановлення справного, непошкодженого та повіреного ЗКО, встановленого відповідно до виданих технічних умов та/або рекомендацій та який відповідає вимогам цього Кодексу, ПУЕ та проектним рішенням (незалежно від того хто є власником ЗКО), здійснюється ППКО за рахунок ініціатора такої заміни/зміни та виключно за взаємною документально підтвердженою згодою власника ЗКО, СПМ та оператора мережі.
Зміна місця встановлення ЗКО здійснюється, згідно з новим проектним рішенням, погодженим власником ЗКО, СПМ та оператором мережі.
При заміні ЗКО або зміні місця його встановлення ініціатором та оператором системи має бути складений відповідний акт або внесені відповідні зміни до технічних рішень із зазначенням причин заміни або зміни місця встановлення. Водночас ініціатор має забезпечити внесення необхідних змін до основних даних щодо ТКО в реєстрі ТКО та, за потреби, до договору та проектної документації, а демонтований ЗКО повинен бути повернений його власнику.
Оператор мережі має право за власний рахунок замінити несправні, пошкоджені, викрадені або неповірені ЗВТ на комерційній межі із індивідуальним побутовим споживачем (незалежно від того хто є їх власником) на ЗВТ, які належать оператору мережі та мають аналогічні або кращі технічні характеристики та налаштування. У такому разі споживач не має права відмовляти або перешкоджати оператору системи у заміні таких ЗВТ.
Якщо уповноважені представники ППКО/оператора системи або електропостачальника під час відвідування об`єкта не мали доступу до вузла обліку та ЗВТ користувача системи, вони направляють користувачу системи повідомлення про дату наступного відвідування чи про необхідність самостійно передати покази засобу обліку.
Повідомлення може надаватись користувачу системи поштою рекомендованим листом або в інший спосіб, визначений договором з електропостачальником та договором з оператором системи або додатками до нього.
Датою отримання повідомлення є дата, підтверджена підписом одержувача та/або дата реєстрації вхідної кореспонденції, зафіксована електронною системою передачі повідомлень, або третій день від дати отримання поштовим відділенням зв`язку, у якому обслуговується одержувач (у разі направлення рекомендованим листом).
Якщо протягом десяти робочих днів (для індивідуальних побутових споживачів протягом двох розрахункових періодів) від дати отримання повідомлення користувач системи без поважних причин не передав покази засобу обліку або не узгодив дату наступного відвідування, та не надав в узгоджену сторонами дату та час уповноваженим представникам ППКО/оператора системи/електропостачальника доступ до свого об`єкта та електроустановок для контрольного огляду, технічної перевірки, виконання інших робіт, які передбачені цим Кодексом, то це вважається недопуском до вузла обліку або ЗВТ та фіксується відповідним актом про недопуск. Поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для користувача на вчинення цих дій.
Якщо недопуск до вузлів обліку та ЗВТ спричинений умисними діями/бездіяльністю користувача системи, то такий факт фіксується актом про недопуск до вузла обліку одразу.
Акт про недопуск до вузла обліку вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи, користувач системи, а також представник ВТКО та/або сторони, яка контролює об`єкт, на якому встановлений вузол обліку. У разі їх відсутності або відмови підписувати акт про недопуск, в акті робиться відповідний запис. У цьому випадку акт вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (за умови посвідчення цієї особи) або більше одного уповноваженого представника оператора системи за умови підтвердження відеозйомкою факту відсутності доступу до вузла обліку та ЗВТ користувача системи.
Акт про недопуск до вузла обліку є підставою для припинення повністю або частково постачання (розподілу або передачі) електричної енергії користувачу системи у порядку, визначеному пунктом 7.5 розділу VІІ Правил роздрібного ринку та підпунктом 3 пункту 11.5.2 глави 11.5 розділу ХІ Кодексу системи розподілу.
У підпункті 28 пункту 1.2.1 Кодексу комерційного обліку електричної енергії вказано: інтервальний лічильник лічильник електричної енергії, що вимірює обсяг електричної енергії, формує та відображає результат вимірювання диференційовано за періодами часу; лічильник електричної енергії (лічильник) ЗВТ, що здійснює вимірювання та реєстрацію кількості електричної енергії та, опціонально, величини електричної потужності, параметрів якості електричної енергії та безперервності її розподілу, інших фізичних параметрів електричної енергії в точці вимірювання; засоби комерційного обліку електричної енергії (ЗКО) узагальнена назва засобів, що використовуються для здійснення комерційного обліку електричної енергії (ЗВТ, допоміжне обладнання, засоби та системи збору та обробки результатів вимірювання, формування, збереження та передачі даних комерційного обліку та керування даними тощо) відповідно до цього Кодексу.
Відповідно до підпунктів 3, 5 п.2.5.2 Кодексу комерційного обліку електричної енергії, оператор мережі має право, зокрема, доступу (за пред`явленням представником службового посвідчення) до вузлів обліку та ЗКО за місцем провадження своєї господарської діяльності для проведення періодичного та позачергового контрольного огляду, технічної перевірки вузлів обліку та ЗКО, схем їх підключення та зчитування інформації (п.3); вимагати від ВТКО приведення стану комерційного обліку у відповідність до вимог цього Кодексу, у разі невідповідності стану комерційного обліку вимогам проекту (проектних рішень) або їх відсутності (п.5).
Відповідно до пп.5 п.2.5.4 Кодексу комерційного обліку електричної енергії, оператори системи за місцем провадження ними господарської діяльності з розподілу/передачі електричної енергії за власний рахунок забезпечують, зокрема, установлення, налаштування (зокрема параметризацію), заміну, модернізацію, реконструкцію, технічне переоснащення та/або зміну місця встановлення за власною ініціативою, а також технічну підтримку, обслуговування та ремонт належних їм ЗКО (за власною ініціативою).
Згідно з пп.2 п.5.6.1 ККОЕЕ, дії щодо забезпечення комерційного обліку електричної енергії, які ініційовані замовником (споживачем або іншими учасниками ринку) або які вимагаються нормативно-правовими актами, здійснюються за рахунок замовника або ВТКО відповідно, якщо інше не встановлено законом, зокрема: заміна (зокрема монтаж/демонтаж), технічне обслуговування, відновлення працездатності, ремонт, повірка, контрольний огляд, експертиза, позачергова технічна перевірка стану функціонування (працездатності) належних замовнику ЗКО, схем підключення ЗВТ та інших складових вузлів обліку (вимикачів, роз`єднувачів та пристроїв захисного відключення, шаф обліку та захисних екранів тощо), дооблікових та після облікових електричних кіл, перевірка надійності підключення та перетяжка з`єднувальних контактів неопломбованих силових та інтерфейсних електричних кіл.
Підпунктом 18 п.5.5.5 ПРРЕЕ передбачено, що споживач електричної енергії зобов`язаний у разі вибору споживачем тарифу чи комерційної пропозиції, що передбачає розрахунки за тарифами, диференційованими за періодами часу (у тому числі за годинами доби), забезпечити застосування відповідних засобів диференційного (погодинного) вимірювання обсягу електричної енергії.
Згідно з пп.25 п.5.1.2 ПРРЕЕ, оператор системи зобов`язаний проводити за власний рахунок планову повірку, ремонт і заміну засобів вимірювальної техніки, які перебувають у нього у власності, у терміни, встановлені нормативно-правовими актами, нормативно-технічними документами та договором.
Відповідно до п.5.8.1ККОЕЕ, заміна або зміна місця встановлення справного, непошкодженого та повіреного ЗКО, встановленого відповідно до виданих технічних умов та/або рекомендацій та який відповідає вимогам цього Кодексу, ПУЕ та проектним рішенням (незалежно від того хто є власником ЗКО), здійснюється ППКО за рахунок ініціатора такої заміни/зміни та виключно за взаємною документально підтвердженою згодою власника ЗКО, СПМ та оператора мережі.
Відповідно до підпунктів 5.1.4, 5.1.5 ПРРЕЕ, оператор системи несе відповідальність у порядку, передбаченому законодавством України, за завдані споживачу та/або електропостачальнику, іншому учаснику роздрібного ринку збитки внаслідок порушення ним умов договору та цих Правил. Оператор системи несе відповідальність за дотримання умов договору та цих Правил щодо припинення або часткового обмеження електропостачання.
Відповідно до п.12.1.6 ККОЕЕ, програму модернізації вузлів обліку електричної енергії розробляє ВТКО.
Відповідно до пункту 1.2 Порядку розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу, затвердженого Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 04.09.2018 №955, інвестиційна програма (ІП) це оформлені з урахуванням вимог цього Порядку зобов`язання оператора системи розподілу щодо виконання у визначені терміни та за рахунок відповідних джерел фінансування комплексу заходів ІП, спрямованих, зокрема, на підвищення рівня надійності, безпеки, економічності та забезпечення ефективного функціонування активів оператора системи розподілу; розвиток системи розподілу; поліпшення якості надання послуг з розподілу електричної енергії; зниження технологічних витрат електричної енергії.
Згідно з п.4.3 ПРРЕЕ, дані, необхідні для формування платіжних документів, у тому числі щодо обсягів спожитої електричної енергії, надаються учасникам роздрібного ринку адміністратором комерційного обліку в порядку, встановленим Кодексом комерційного обліку.
Відповідно до п.5 Постанови НКРЕКП №312 від 14.03.2018 року, оператор системи надає послуги комерційного обліку споживачам. Відповідно Кодексу комерційного обліку зчитування показів лічильників провадиться постачальником послуг комерційного обліку (ППКО), або Оператором системи, або споживачем та передаються Адміністратору комерційного обліку (АКО) для проведення розрахунків та виставлення рахунків учасникам ринку на основі фактичних даних комерційного обліку.
Пунктом 4.12 Правил роздрібного ринку електричної енергії передбачено, що розрахунки між споживачем та електропостачальником здійснюються за даними, отриманими від адміністратора комерційного обліку.
В силу п. 4.13 ПРРЕЕ для здійснення розрахунків за фактично спожиту електричну енергію електропостачальник має сформувати та виставити споживачу платіжний документ у паперовій або електронній формі (у випадку згоди споживача на отримання електронного платіжного документа), на підставі даних комерційного обліку, отриманих у порядку, передбаченому Кодексом комерційного обліку. Платіжний документ (рахунок) формується електропостачальником за обсяг електричної енергії згідно з обраною комерційною пропозицією до договору про постачання електричної енергії споживачу (п.4.14. Правил).
Пунктом 1.2. Кодексу комерційного обліку електричної енергії передбачено, що дія Кодексу поширюється на всіх учасників ринку електричної енергії та постачальників послуг комерційного обліку, що ними залучаються.
Пунктом 6.1 Перехідних положень Кодексу комерційного обліку встановлено, що обсяги спожитої електричної енергії визначаються за розрахунковий період, який становить один місяць. Зчитування показів лічильника провадиться ППКО та/або оператором мережі, та/або споживачем щомісячно відповідно до умов договору.
Пунктом 6.1 Розділу VIII Кодексу комерційного обліку передбачено, що за домовленістю між ППКО і споживачем споживач може знімати покази лічильника самостійно, надаючи ППКО цю інформацію відповідно до умов договору зі всіх лічильників, встановлених на об`єктах споживача. Споживач зчитує та направляє дані ППКО відповідно до процедур, встановлених кодексом.
За результатом обробки отриманої інформації та визначення кількості використаної споживачем електричної енергії ППКО передає дані до енергопостачальника, який на підставі отриманих даних виставляє рахунок споживачу за спожиту електричну енергію.
Іншого способу визначення обсягів спожитої електричної енергії споживачем та виставлення на основі цих даних рахунків, наразі чинним законодавством в сфері електроенергетики не передбачено.
Пунктом 8.6.15. Кодексу комерційного обліку визначено, що дані, отримані від споживача, при проведенні процедур їх перевірки та в розрахунках мають менший пріоритет ніж виміряні дані з контрольних лічильників або дані, отримані безпосередньо оператором системи або ППКО.
Відповідно до пп.5.2.1. глави 5.2 розділу V ПРРЕЕ, електропостачальник має право:1) на своєчасне та в повному обсязі отримання коштів за продану електричну енергію відповідно до укладених договорів; 2) звертатися до оператора системи щодо відключення (обмеження) електроживлення споживача у випадках, визначених цими Правилами, крім випадків постачання вразливим споживачам, визначених Кабінетом Міністрів України; 3) звертатися до оператора системи щодо відновлення електроживлення споживачу у випадках, визначених цими Правилами.
Відповідно до пп.5.2.2. глави 5.2 розділу V ПРРЕЕ, постачальник електричної енергії зобов`язаний, зокрема, взаємодіяти з оператором системи з питань відключення (обмеження) споживачів у порядку, визначеному цими Правилами та законодавством.
Відповідно до глави 7.5 розділу VІІ ПРРЕЕ, припинення повністю або частково постачання електричної енергії споживачу здійснюється: 1) оператором системи за умови попередження споживача не пізніше ніж за 5 робочих днів до дня відключення у разі: відсутності персоналу для обслуговування електроустановок споживача або договору на обслуговування електроустановок (на виконання припису представника відповідного органу виконавчої влади); недопущення уповноважених представників оператора системи до електроустановок споживача, пристроїв релейного захисту, автоматики і зв`язку, які забезпечують регулювання навантаження в енергосистемі, та/або розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що розташовані на території споживача; заборгованості за надані послуги з розподілу (передачі) електричної енергії відповідно до умов договору з оператором системи; несплати вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем цих Правил, визначеної відповідно до законодавства (за умови прийняття судом рішення щодо споживання споживачем необлікованої електричної енергії на користь оператора системи); невиконання припису представника відповідного органу виконавчої влади; закінчення терміну дії, розірвання або неукладення договору між споживачем та оператором системи; закінчення терміну дії договору між споживачем та постачальником «останньої надії» (за умови неукладення споживачем договору з іншим електропостачальником); порушення споживачем під час виконання робіт або провадження іншої діяльності поблизу електричних мереж Правил охорони електричних мереж, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 04 березня 1997 року №209 (далі Правила охорони електричних мереж); створення неналежних умов експлуатації електричних мереж унаслідок незабезпечення збереження електричних мереж, створення умов, наслідком яких можуть стати нещасні випадки від впливу електричного струму. Відключенню підлягають електроустановки та струмоприймачі споживача, для електрозабезпечення яких використовуються електричні мережі, щодо яких споживачем порушуються Правила охорони електричних мереж(на виконання припису представника відповідного органу виконавчої влади); 2) електропостачальником за умови попередження споживача не пізніше ніж за 10 робочих днів до дня відключення у разі: заборгованості з оплати за спожиту електричну енергію відповідно до умов договору з електропостачальником; недопущення уповноважених представників електропостачальника до розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що розташовані на території споживача. 
Для споживача, який у встановленому законодавством порядку визнаний банкрутом, припинення повністю або частково постачання електричної енергії у зв`язку з відповідною заборгованістю здійснюється без попередження у разі наявності від`ємного сальдо на особовому рахунку згідно з показаннями засобу комерційного обліку, крім випадків, коли такий споживач, щодо якого в установленому порядку вживаються заходи для запобігання банкрутству, здійснює своєчасний розрахунок поточної плати за спожиту електричну енергію, а погашення його заборгованості включено до заходів щодо забезпечення вимог кредиторів.
Попередження про припинення повністю або частково постачання (розподілу або передачі) електричної енергії оформлюється після встановлення факту наявності підстав для вчинення вказаних дій та надається споживачу окремим письмовим повідомленням, у якому зазначаються підстава, дата і час, з якого електропостачання буде повністю або частково припинено, прізвище, ім`я, по батькові, підпис відповідальної особи, якою оформлено попередження.
Датою отримання таких попереджень буде вважатися дата їх особистого вручення, що підтверджується підписом одержувача та/або реєстрацією вхідної кореспонденції, або третій календарний день від дати отримання поштовим відділенням зв`язку, в якому обслуговується одержувач (у разі направлення поштою рекомендованим листом).
Попередження про припинення постачання електричної енергії може надаватись споживачу в інший спосіб, передбачений договором з електропостачальником та договором з оператором системи або додатками до нього.
Якщо підставою для припинення постачання електричної енергії є заборгованість споживача перед відповідним учасником роздрібного ринку, у попередженні про припинення постачання електричної енергії додатково зазначається сума заборгованості за відповідним договором та період, за який ця заборгованість виникла.
У разі усунення споживачем в установлений строк порушень, що завчасно (до дня відключення) підтверджується належним чином, постачання електричної енергії споживачу не припиняється.
Оператор системи протягом одного робочого дня після надання споживачу попередження про припинення електроживлення повідомляє про це електропостачальника споживача та адміністратора комерційного обліку. У разі отримання оператором системи від електропостачальника звернення щодо відключення електроустановки споживача оператор системи має повідомити адміністратора комерційного обліку про отримання відповідного звернення протягом дня його отримання.
Статтею 21 Закону України «Про захист прав споживачів» передбачено, що порушеннями прав споживачів вважаються, зокрема: при реалізації продукції будь-яким чином порушується право споживача на свободу вибору продукції; при реалізації продукції будь-яким чином порушується свобода волевиявлення споживача та/або висловлене ним волевиявлення; при наданні послуги, від якої споживач не може відмовитись, а одержати може лише в одного виконавця, виконавець нав`язує такі умови одержання послуги, які ставлять споживача у нерівне становище порівняно з іншими споживачами та/або виконавцями, не надають споживачеві однакових гарантій відшкодування шкоди, завданої невиконанням (неналежним виконанням) сторонами умов договору.
Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Положеннями ч.1 ст.13 ЦПК України визначено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно з положеннями ст.12 ЦПК України та відповідно до ч.ч.1,5 та 6 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасникам справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно з положеннями ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Відповідно до ч.1 ст.82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.
Згідно із положеннями ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

З урахуванням встановлених обставин та наведених вище положень законодавства, суди у справі №203 5461/21, встановив та прийшов до висновку, що відповідачем під час відключення квартир АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 від електроживлення 06.12.2021 року, у зв`язку з недопуском працівників ДТЕК до квартир для заміни лічильників, був порушений порядок складання актів про недопуск до вузла обліку, визначений пунктами 6.2.7., 6.2.8., 6.2.9 ККОЕЕ. Оскільки в актах про недопуск від 26.04.2021 року вказано, що акт складений у присутності споживачів, проте у графах: споживач/користувач або уповноважена особа вказано: відсутній, та містяться підписи 3-х (трьох) представників АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі». Хоча в акті про недопуск у разі їх відсутності або відмови підписувати акт про недопуск, робиться відповідний запис. Крім того, акт вважається дійсним, якщо його підписали, зокрема, більше одного уповноваженого представника оператора системи за умови підтвердження відеозйомкою факту відсутності доступу до вузла обліку та ЗВТ користувача системи. Проте відповідач не надав суду відеозйомок від 08.03.2021 року та від 26.04.2021 року на підтвердження факту відсутності доступу до лічильників. 
Водночас позивач-1 у судових засіданнях вказала, що ані вона, ані позивач-2 не отримували попередніх повідомлень від відповідача про необхідність надання доступу до квартир з метою заміни лічильників. Крім того, позивач-1 не отримувала попереджень про припинення постачання електроенергії у зв`язку з недопуском працівників ДТЕК до лічильників.
ПРРЕЕ передбачено, що попередження про припинення повністю або частково постачання (розподілу або передачі) електричної енергії оформлюється після встановлення факту наявності підстав для вчинення вказаних дій та надається споживачу окремим письмовим повідомленням, у якому зазначаються підстава, дата і час, з якого електропостачання буде повністю або частково припинено, прізвище, ім`я, по батькові, підпис відповідальної особи, якою оформлено попередження. Датою отримання таких попереджень буде вважатися дата їх особистого вручення, що підтверджується підписом одержувача та/або реєстрацією вхідної кореспонденції, або третій календарний день від дати отримання поштовим відділенням зв`язку, в якому обслуговується одержувач (у разі направлення поштою рекомендованим листом). Попередження про припинення постачання електричної енергії може надаватись споживачу в інший спосіб, передбачений договором з електропостачальником та договором з оператором системи або додатками до нього (пункт7.5 розділу VІІ Правил роздрібного ринку). Тим більше, що НКРЕКП листом роз`яснила, що доступ до лічильника повинен бути забезпечений за попереднім проханням ДТЕК.
Суд критично оцінив наданий стороною відповідача реєстр поштових відправлень із сповіщенням про припинення постачання електроенергії з фіскальним чеком від 29.04.2021 року, оскільки сповіщення про відключення побутового споживача датовані 16.06.2021 року та 06.12.2021 року, а поштове відправлення щодо сповіщення споживачів про припинення постачання електроенергії 29.04.2021 року. Отже, відповідач не довів належними та допустимими доказами факту дотримання ним порядку складання актів про недопуск та попередження споживача про припинення постачання електроенергії.
З урахуванням наведеного, суди у справі №203/5461/21 визнали обґрунтованою та задовольнили позовну вимогу позивачів про визнання протиправним примусового відключення відповідачем 06.12.2021 року квартир АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 від електропостачання.
Водночас суд визнав безпідставною позовну вимогу позивачів про визнання безпідставними, незаконними вимог та дій відповідача, направлених на примусову заміну сучасного нового двозонного лічильника 2019 року виготовлення, що офіційно придбаний, узгоджений та встановлений ДТЕК у вересні 2019 року, оскільки виконання інвестиційної програми є обов`язком відповідача, наслідком невиконання якої є накладення на відповідача штрафних санкцій. Тому самі по собі дії та вимоги відповідача щодо заміни лічильників позивачів на нові не мають характеру протиправних, оскільки відповідач наділений законом повноваженнями щодо заміни лічильників, в тому числі в рамках виконання інвестиційної програми.
Переглядаючи рішення суду першої інстанції, апеляційний суд також зазначив, що виконання інвестиційної програми є обов`язком відповідача, наслідком невиконання якої є накладення на відповідача штрафних санкцій. Вимоги відповідача щодо заміни лічильників позивачів на нові не мають характеру протиправних, оскільки відповідач наділений законом повноваженнями щодо заміни лічильників, в тому числі в рамках виконання інвестиційної програми.
Позивачі продовжують користуватися лічильниками NIK 2100, а відповідач не здійснив їх заміни на нові в рамках виконання інвестиційної програми.
Позивачі не довели того, що умови інвестиційної програми щодо заміни лічильників погіршують їх становище як споживачів порівняно з іншими споживачами, а нові лічильники не відповідають визначеним законодавством вимогам.

Враховуючи вищезазначене, суд вважає безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню і заявлені позивачами у розглядаємій цивільній справі вимоги в частині визнання незаконними дій відповідача 18.02.2022 року щодо безпідставного офіційно необгрунтованого нападу з вимогами заміни нових офіційних сучасних багатотарифних лічильників українського виробника 2019 року на інші в квартирах АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 .
Разом з цим, суд також враховує, що після відключенні квартир позивачів від електропостачання 06.12.2021 року внаслідок недопуску працівників ДТЕК для проведення заміни лічильників, зафіксованих в актах 08.03.2021 року та від 26.04.2021 року, працівниками відповідача 18.02.2022 року згідно виданого завдання знов було припинено послугу електропостачання в квартирах АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 внаслідок недопуску до заміни лічильників шляхом відключення живлячого проводу від АВ в розподільчій коробці на сходовій клітці.
При цьому, рішенням суду у цивільній справі №203/5461/21 було встановлено, що зазначені вище акти про недопуск від 08.03.2021 року та від 26.04.2021 року було складено з порушенням порядку, визначеного пунктами 6.2.7., 6.2.8., 6.2.9 ККОЕЕ, оскільки в актах про недопуск від 26.04.2021 року вказано, що акт складений у присутності споживачів, проте у графах: споживач/користувач або уповноважена особа вказано: відсутній, та містяться підписи 3-х (трьох) представників АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі». Хоча в акті про недопуск у разі їх відсутності або відмови підписувати акт про недопуск, робиться відповідний запис. Крім того, акт вважається дійсним, якщо його підписали, зокрема, більше одного уповноваженого представника оператора системи за умови підтвердження відеозйомкою факту відсутності доступу до вузла обліку та ЗВТ користувача системи. Проте відповідач не надав суду відеозйомок від 08.03.2021 року та від 26.04.2021 року на підтвердження факту відсутності доступу до лічильників. 
Не представив відповідні докази відповідач і під час розгляду даної справи, а також доказів попередження позивачів про припинення електропостачання.
Таким чином, дії відповідача щодо повторного припинення електропостачання в квартирах позивачів, що мало місце 18.02.2022 року з тих саме підстав недопуску працівників ДТЕК для заміни лічильників, без належної попередньої фіксації фактів такого недопуску та належного попередження позивачів про припинення електропостачання, є незаконними, а позовні вимоги в цій частині – обгрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

В частині заявлених вимог щодо стягнення з відповідача матеріальне відшкодування за знищення та термінове відновлення знищеної відповідачем 18.02.2022 року електропроводки в сумі 2500 грн. в десятикратному розмірі на користь кожного позивача відповідно до ст.22 Закону України «Про захист прав споживачів», суд враховує, що у відповідності до вимог ст.ст.12,81 ЦПК України позивачами не надано будь-яких доказів щодо понесення таких витрат на відновлення електропостачання. Тому, в задоволенні позовних вимог в цій частині слід відмовити за недоведеністю.

Стосовно заявлених вимог про стягнення морального відшкодування за заподіяння агресивними діями, з ознаками катування, в розмірі 200000 грн. на користь кожного позивача, як зазначено в позові, відповідно до п.2 ст.22 Закону України «Про захист прав споживачів» суд враховує, що ч.2 ст.22 вказаного Закону передбачає, що при задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди.
В свою чергу п.5 ч.1 ст.4 Закону України «Про захист прав споживачів» передбачено, що споживачі під час укладення, зміни, виконання та припинення договорів щодо отримання (придбання, замовлення тощо) продукції, а також при використанні продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право на: відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону.
Підстави для відшкодування моральної шкоди, визначені також ст.23 ЦК України, згідно частини 2 якої моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.
Згідно термінів, наведених в ст.1 Закону України «Про захист прав споживачів»:

-безпека продукції - відсутність будь-якого ризику для життя, здоров`я, майна споживача і навколишнього природного середовища при звичайних умовах використання, зберігання, транспортування, виготовлення і утилізації продукції;
-послуга - діяльність виконавця з надання (передачі) споживачеві певного визначеного договором матеріального чи нематеріального блага, що здійснюється за індивідуальним замовленням споживача для задоволення його особистих потреб;

Таким чином, розрізняючи поняття послуга та продукція, суд враховує, що положення п.5 ч.1 ст.4 Закону України «Про захист прав споживачів» передбачають відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), а не з підстав припинення надання послуги.
Також суд враховує, що в даному випадку спір між сторонами та припинення постачання електричної енергії в квартирах позивачів було викликано саме відмовою останніх у допуску працівників відповідача для заміни лічильників. Відключення електропостачання було здійснено 18.02.2022 року, а 22.02.2022 року, як зазначила позивачі, було відновлено власними силами. 
За вказаних обставин, враховуючи підстави виникнення спірних правовідносин, принципи розумності та справедливості, не надання позивачами будь-яких належних та достатніх доказів, що такими діями відповідача їм було завдано моральну шкоду в розумінні п.5 ч.1 ст.4 Закону України «Про захист прав споживачів» та ст.23 ЦК України, суд приходить до висновку про необхідність відмови в задоволенні позовних вимог в частині стягнення моральної шкоди .
Відповідно до ст.141 ЦПК України, пропорційно до задоволених позовних вимог, а також враховуючи звільнення позивачів від сплати судового збору в силу ч.3 ст.22 Закону України «Про захист прав споживачів», з відповідача на користь держави слід стягнути судовий збір за задоволену вимогу немайнового характеру в сумі 1211 грн. 20 коп.
Керуючись ст.ст.4,22 Закону України «Про захист прав споживачів», ст.ст.15,16,23 ЦК України, ст.ст.2,4,5,10-13,76-81,141,211,223,258,259,263-268 ЦПК України, суд,- 

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» про захист прав споживачів, визнання дій незаконними, стягнення матеріальної та моральної шкоди – задовольнити частково.
Визнати незаконними дії Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛКТРОМЕРЕЖІ» щодо відключення 18 лютого 2022 року від електропостачання квартир АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 .
В іншій частині в задоволенні позову відмовити.
Стягнути з Акціонерного товариства «ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (49107, м.Дніпро, вул.Запорізьке шосе, буд.22. код ЄДРПОУ 23359034) на користь держави судовий збір в сумі 1211 грн. 20 коп.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана учасниками справи до Дніпровського апеляційного протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 15 травня 2026 року.

Суддя С.Ю. Казак