Справа № 560/2837/26
	
РІШЕННЯ
іменем України
15 червня 2026 року	м. Хмельницький	

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Матущака В.В. 
за участю:	секретаря судового засідання Філата М.А.  представника позивача: Карєпової Г.А., представників відповідача: Казарець О.А., Водільнікової І.В 	
розглянувши адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Босал Мануфактуринг Україна" до Головного управління ДПС у Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
ВСТАНОВИВ:
І. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЙ СТОРІН

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Хмельницькій області, в якому просить:
Визнати протиправним та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Хмельницькій області: ППР Форма «Р» №2968/2201-0708 від 30.01.2026; ППР Форма «В1» №2969/2201-0708 від 30.01.2026; ППР Форма «ПН» №2970/2201-0708 від 30.01.2026; ППР Форма «ПН» №2971/2201-0708 від 30.01.2026
В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що в період з 11.11.2025 по 22.12.2025 проводилась планова виїзна перевірка ТОВ «Босал Мануфактуринг Україна» , за результатами якої складено Акт про результати документальної планової виїзної перевірки та винесені податкові повідомлення-рішення. Позивач не погоджується з висновками перевірки та фактами і даними, які викладено в Акті перевірки, що стали підставою для донарахування податкових зобов`язань, та вважає їх помилковими, не обґрунтованими, та такими що ґрунтуються виключно на припущеннях.
В судовому засіданні представник позивача заявлені позовні вимоги підтримала, просила задовольнити позов з підстав, викладених у позовній заяві.
Представники відповідача у судовому засіданні позовні вимоги не визнали, свою позицію додатково виклали у поданому відзиві, де вказали, що Головне управління ДПС у Хмельницькій області, приймаючи оскаржувані рішення, діяло на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначений чинним законодавством України, а тому відсутні підстави для задоволення позовних вимог. Просили відмовити у задоволенні позову з підстав, викладених у відзиві на позов.

ІІ. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ

Ухвалою від 05.03.2026 суд відкрив провадження в цій адміністративній справі за правилами загального позовного провадження.
Ухвалою від 24.03.2026 суд залишив без руху адміністративну справу.
31.03.2026 суд ухвалив продовжити розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначити підготовче судове засідання.
Ухвалою від 02.04.2026 суд виправив описку в ухвалі Хмельницького окружного адміністративного суду від 31.03.2026.
Протокольною ухвалою від 20.04.2026 суд закінчив розгляд підготовчого засідання та призначити розгляд справи по суті.

ІІІ. ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

Суд встановив, що на підставі наказу Головного управління ДПС у Хмельницькій області від 29.10.2025 №4450-П проведена документальна планова виїзна перевірка ТОВ "Босал Мануфактуринг Україна" з метою дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи за період з 01.04.2019 по 30.09.2025 та за період з 01.07.2018 по 30.09.2025 з метою правильності обчислення, повноти і своєчасності сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.
Перевірка проводилася в період з 11.11.2025 до 22.12.2025 тривалістю 20 робочих днів. Термін проведення перевірки продовжувався згідно наказу від 01.12.2025 №5190-П на 10 робочих днів.
За результатами перевірки складено акт від 29.12.2025 №25332/22-01-07-08/33985999, в якому перевіркою встановлені порушення:
1. вимог п. п. 134.1.1. п.134.1 ст. 134, п. п. 139.2.2. п.139.2 ст. 139 п.135. п.140.4.4 п.140.4 ст. 140 Податкового кодексу України, в результаті чого занижено податок на прибуток всього у сумі 670 544 грн. в тому числі в розрізі звітних періодів: за 2020 рік в сумі 69 713 грн., за 1 квартал 2021 року в сумі 600 831 грн., за півріччя 2021 року в сумі 600 831 грн., за три квартали 2021 року в сумі 600 831 грн., за рік 2021 року в сумі 600 831 грн.;
2. вимог п. 44.1. ст.44, п. 185.1 ст.185, п.187.1 ст.187, п.188.1 ст. 188, п.192.1, п.192.3, ст.192, п.198.3, п.198.6 ст.198, п.201.1 ст.201, абз. «б» п.200.4 ст.200 Податкового кодексу України, п.6 розділу ІІІ, п.п.1.2 п.3, п.п.1. п.4 розділу V Порядку заповнення і подання звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 №21 в результаті чого завищено податок на додану вартість, що підлягає бюджетному відшкодуванню в період, що перевірявся, на загальну суму 3 252 612 грн. в тому числі в розрізі звітних податкових періодів за : серпень 2022 в сумі 345 426 грн., вересень 2022 в сумі 21 739, жовтень 2022 в сумі 158 925 грн. , листопад 2022 в сумі 94 743, грудень 2022 в сумі 1 249 856 грн., жовтень 2023 в сумі 189 813 грн, грудень 2023 в сумі 587 994 грн., лютий 2024 в сумі 604 116 грн.;
3. п. 192.1, п.192.3 ст.192, п. 201.1, п.201.7, п.201.10 ст.201 розділу V ПКУ, п.3, п.12, п.15, п.21, п.23, п.26 наказу Мінфіну від 31.12.2015 №1307 «Про затвердження форми податкової накладної»: 
- не складено та не зареєстровано в ЄРПН податкові накладні: 30.04.2022 – на постачання товарів/послуг отримувачу (покупцю) ПРАТ «Запорізький автомобілебудівний завод» (ІПН 25480917); 30.04.2022 – на обсяг постачання без ПДВ 1 048 731,27 грн., ПДВ 209 746,25 грн., яка розрахована на суму перевищення бази оподаткування, виходячи із звичайної ціни придбання товарів/послуг над фактичною ціною постачання;
- не складено та не зареєстровано в ЄРПН податкові накладні на обсяги операцій з вивезення товарів за межи митної території України, що оподатковуються за нульовою ставкою (код ставки 901) на загальну суму 119 079 909,40 грн.;
- не складено та не зареєстровано в ЄРПН розрахунки коригування до податкових накладних, складених при отриманні послуг від нерезидентів, на загальну суму ПДВ 2 942 866 грн., а саме: на зменшення вартості ІТ послуг, отриманих від нерезидента Bosal Emission Control Systems NV, на загальну суму ПДВ 1 913 576 грн., на зменшення вартості консалтингових послуг, отриманих від нерезидента Bosal Intarnational Management NV, на загальну суму ПДВ 1 029 290 грн.
На підставі Акту від 29.12.2025 №25332/22-01-07-08/33985999 прийнято податкові повідомлення-рішення від 30.01.2026:
- №2968/2201-0708 форми «Р» про збільшення грошового зобов`язання з податку на прибуток на загальну суму 670 544 грн., в тому числі сума за податковими та/або іншими зобов`язаннями («+» - збільшення; «-» - зменшення) +670 544 грн.;
- №2969/2201-0708 форми «В1» про зменшення суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість на загальну суму 3 577 873,2 грн., в тому числі сума грошового зобов`язання за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами) - 325261,2 грн., сума за податковими та/або іншими зобов`язаннями («+» - збільшення; «-» - зменшення) - 3252612 грн.;
- №2970/2201-0708 форми «ПН» про застосування штрафних санкцій за відсутність складення та/або реєстрації протягом граничного строку, передбаченого ПКУ податкових накладних/розрахунків коригування на загальну суму 1 471 432,90 грн., в тому числі сума грошового зобов`язання за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами) – 1471432,90 грн;
- №2971/2201-0708 форми «ПН» про застосування штрафних санкцій за відсутність складення та/або реєстрації протягом граничного строку, передбаченого ПКУ податкових накладних/розрахунків коригування на загальну суму 414 006,74 грн., в тому числі сума грошового зобов`язання за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами) - 414006,74 грн.
Вважаючи спірні податкові повідомлення-рішення протиправними, позивач звернувся до суду з цим позовом.

ІV. ЗАКОНОДАВСТВО ТА ОЦІНКА СУДУ

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, регулює Податковий кодекс України №2755-VI від 02.12.2010 із змінами та доповненнями (далі - ПК України), який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.
Вимоги до підтвердження даних, визначених у податковій звітності, встановлені статтею 44 ПК України, згідно з положенням пункту 44.1 якої, для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.
Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.
Відповідно до частин першої, другої статті 9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі та повинні мати обов`язкові реквізити, перелік яких визначено у цій статті.
Підпунктом 14.1.18 пункту 14.1 статті 14 ПК України визначено, що бюджетне відшкодування - відшкодування від`ємного значення ПДВ на підставі підтвердження правомірності сум бюджетного відшкодування ПДВ за результатами перевірки платника.
Порядок визначення суми податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або відшкодуванню з Державного бюджету України (бюджетному відшкодуванню), та строки проведення розрахунків встановлено статтею 200 ПК України.
Відповідно до пункту 200.1 статті 200 ПК України сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.
Пунктом 200.7 статті 200 ПК України передбачено, що платник податку, який має право на отримання бюджетного відшкодування та прийняв рішення про повернення суми бюджетного відшкодування, подає відповідному контролюючому органу податкову декларацію та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, яка відображається у податковій декларації.
Щодо правомірності винесення податкового повідомлення-рішення форма "Р" №2968/2201-0708 від 30.01.2026, суд зазначає таке.
Контролюючим органом в акті перевірки зазначено про заниження податку на прибуток всього у сумі 670544 грн. в тому числі в розрізі звітних періодів: за 2020 - в сумі 69713 грн., за 1 квартал 2021- в сумі 600831 грн., за півріччя 2021 - в сумі 600831 грн., за три квартали 2021 - в сумі 600831 грн., за рік 2021 - в сумі 600831 грн.
Встановлено, що ТОВ «Босал Мануфактуринг Україна» на розрахункових рахунках відкритих у ПАТ (АТ) «Діамантбанк», були наявні власні кошти в розмірі 3 725 243 грн. 
На підставі рішення Правління НБУ від 24.04.2017 №264-рш/БТ «Про віднесення Публічного акціонерного товариства «Діамантбанк» до категорії неплатоспроможних» банк віднесено до неплатоспроможних, відкликано ліцензії, розпочата процедура ліквідації банку.
Відповідно до п.п. «з» п.п.14.1.11. п. 14.11 ст.14 ПК України - безнадійна заборгованість - заборгованість суб`єктів господарювання, визнаних банкрутами у встановленому законом порядку або припинених як юридичні особи у зв`язку з їх ліквідацією 
Згідно підпунктів 37.3.1, 37.3.3 пункту 37.3 статті 37 ПК України підставами для припинення податкового обов`язку, крім його виконання, є, зокрема, ліквідація юридичної особи; втрата особою ознак платника податку, які визначені цим Кодексом.
У свою чергу, ліквідація банку - процедура припинення банку як юридичної особи відповідно до законодавства; неплатоспроможний банк - банк, щодо якого Національний банк України прийняв рішення про віднесення до категорії неплатоспроможних у порядку, передбаченому Законом України «Про банки і банківську діяльність».
Аналогічне визначення терміну «ліквідація» банку міститься і в Законі України «Про банки і банківську діяльність» (стаття 2 Закону №4452-VI).
Кредиторська заборгованість - це зобов`язання підприємства перед іншими особами (постачальниками, банками, працівниками тощо), що виникло в результаті отриманих товарів, послуг, авансів або позик, які мають бути погашені в майбутньому. 
Дебіторська заборгованість - це сума грошей, яку компанії винні її клієнти за товари чи послуги, надані в кредит, які ще не були оплачені. Вона є фінансовим активом для підприємства, оскільки представляє собою майбутні грошові надходження. Дебіторська заборгованість відображається в балансі компанії як поточний (оборотний) актив.
Стаття 1 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» від 16.07.1999 №996-XI характеризує зобов`язання - як заборгованість підприємства, що виникла внаслідок минулих подій і погашення якої в майбутньому, як очікується, приведе до зменшення ресурсів підприємства, що втілюють у собі економічні вигоди. Таке визначення дублюється у п. 3 Розділу І Національного положення (стандарту) бухгалтерського обліку 1 «Загальні вимоги до фінансової звітності».
Статтею 509 Цивільного кодексу України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, у якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Відповідно до п. 3 Розділу І Національного положення (стандарту) бухгалтерського обліку 1 «Загальні вимоги до фінансової звітності», затвердженого Наказом Міністерства фінансів України №73 від 07.02.2013, надані наступні визначення витрат та доходів:
витрати - зменшення економічних вигод у вигляді зменшення активів або збільшення зобов`язань, що призводить до зменшення власного капіталу (з винятком зменшення капіталу за рахунок його вилучення або розподілення власниками);
доходи - збільшення економічних вигод у вигляді збільшення активів або зменшення зобов`язань, яке призводить до зростання власного капіталу (за винятком зростання капіталу за рахунок внесків власників).
Таким чином, в залежності від суті зобов`язання, його відношення до кредиторської або дебіторської заборгованості, воно впливає або на зменшення або збільшення економічних вигод, внаслідок чого відноситься або до витрат або до доходів підприємства відповідно. Ототожнення цих визначень є неприпустимим.
Згідно із п. 7 П(С)БО 10 «Дебіторська заборгованість» поточна дебіторська заборгованість, яка є фінансовим активом (крім придбаної заборгованості та заборгованості, призначеної для продажу), включається до підсумку балансу за чистою реалізаційною вартістю. Для визначення чистої реалізаційної вартості на дату балансу обчислюється величина резерву сумнівних боргів.
Відповідно до п. 7 П(С)БО 10 «Дебіторська заборгованість» нарахування суми резерву сумнівних боргів за звітний період відображається у звіті про фінансові результати у складі інших операційних витрат.
Відповідно до п.11 П(С)БО10 виключення безнадійної дебіторської заборгованості з активів здійснюється з одночасним зменшенням величини резерву сумнівних боргів.
Згідно з п. 4 П(С)БО 13 «Фінансові інструменти» до фінансових активів належать: грошові кошти та їх еквіваленти; контракт, що надає право отримати грошові кошти або інший фінансовий актив від іншого підприємства; контракт, що надає право обмінятися фінансовими інструментами з іншим підприємством на потенційно вигідних умовах; інструмент власного капіталу іншого підприємства.
Відповідно до п.п.139.2.1 п.139.2 ст.139 ПК України фінансовий результат до оподаткування збільшується на суму витрат на формування резерву сумнівних боргів відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності на суму витрат від списання дебіторської заборгованості понад суму резерву сумнівних боргів.
Згідно з п.п. 139.2.2 п. 139.2 ст. 139 ПК України фінансовий результат до оподаткування зменшується на суму коригування (зменшення) резерву сумнівних боргів, на яку збільшився фінансовий результат до оподаткування відповідно національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності на суму списаної дебіторської заборгованості (у тому числі за рахунок створеного резерву сумнівних боргів), яка відповідає ознакам, визначеним п.п. 14.1.11 п.14.1 ст.14 цього Кодексу.
Таким чином, у зв`язку з віднесенням у 2017 ПАТ «Діамантбанк» у встановленому порядку до категорії неплатоспроможних банків та у відповідності до зазначених положень законодавства, ТОВ «Босал Мануфактуринг Україна» було проведено віднесення залишку коштів в сумі 3 725 243 грн., що внаслідок зупинення всіх розрахункових операцій були заблоковані на рахунках вказаного банку, до складу валових витрат у 2018 році, та створено реєстр сумнівних боргів згідно протоколу №1 від 22.11.2018, оскільки протягом 3-х років погашення дебіторської заборгованості не відбулось, було проведено інвентаризацію розрахунків з дебіторами та кредиторами, та комісією прийнято рішення визнати борг безнадійним та списати з резерву.
При створенні резерву чи списанні Дт заборгованості за рахунок резерву, фінансовий результат коригується згідно вимог п.п. 139.2.2 п.п. 139.2.1 п. 139.2 ст. 139 ПК України.
Дебіторська заборгованість АТ «Діамантбанк» відповідає п.п. «з» П.П.14.1.11. п. 14.11 ст.14 ПК України «заборгованість суб`єктів господарювання, визнаних банкрутами в установленому законом порядку або припинених як юридичні особи у зв`язку з їх ліквідацією»).
В бухгалтерському обліку операція по створеню резерву сумнівних боргів для даної дебіторської заборгованості відображена документом Інші витрати BZ-00000086 від 31.12.2018.
Дебіторська заборгованість АТ "ДІАМАНТБАНК", м. Київ в сумі 3 725 242,86 грн. перенесена на рахунок бухгалтерського обліку 377.
В 2020 сума дебіторської заборгованості списано за рахунок створеного резерву сумнівних боргів.
В податковому обліку дана сума відображена у рядку 2.1.2 додатка РІ (Різниці) податкової декларації з податку на прибуток за рік 2018 (збільшує фінансовий результат до оподаткування). Та у рядку 2.2.3 додатка РІ (Різниці) податкової декларації з податку на прибуток за рік 2020 (зменшує фінансовий результат до оподаткування). – що повністю відповідає вимогам встановленим Податковим кодексом України.
Таким чином, суд вважає, що ТОВ «Босал Мануфактуринг Україна» були здійснені усі необхідні заходи для повернення коштів.
Товариством було втрачено 3 725 242,86 грн. власних коштів через неплатоспроможність банку, а тому ставлення у вину платнику податків завищення показника в додатку 2.2.3 РІ «Різниці» «списана сума дебіторської заборгованості (у тому числі за рахунок сумнівних боргів), яка відповідає ознакам, визначених п.п.14.1.11 п.14.1 ст.14 ПК України, та як наслідок нарахування до сплати податку на прибуток не ґрунтується на фактичних обставинах справи.
Такий висновок контролюючого органу спростовується первинними, бухгалтерськими документами, та не знаходять свого підтвердження. 
Отже, трердження контролюючого органу, що «резерв заборгованості створено на дату балансу 31.12.2018 року в звіті про фінансові результати відображено у складі інших витрат» що не відповідає дійсності, оскільки у 2018 році сформовано резерв сумнівних боргів відповідно до П(С)БО 10, та відповідно збільшено фінансовий результат до оподаткування на суму 3 725 243 грн. 
Згідно Додаток РІ до рядка 03 РІ Податкової декларації з податку на прибуток підприємств Різниці, за Звітний (податковий) період 2018 року (Додаток РІ, рядок 2.1.2) сплачено податки з цієї суми.
Згідно Додаток РІ до рядка 03 РІ Податкової декларації з податку на прибуток підприємств Різниці, за Звітний (податковий) період 2018 року рядок 2.2.3 Резерв сумнівних боргів , на які зменшується фінансовий результат а саме в сумі 3 725 243 не відображено у складі інших витрат та не зменшує фінансовий результат до оподаткування.
Отже, податкове навантаження платника податку вже відбулося у 2018 році.
Списання дебіторської заборгованості ПАТ «Діамантбанк» у 2020 році Згідно Додаток РІ до рядка 03 РІ Податкової декларації з податку на прибуток підприємств за 2020 рік Різниці, рядок 2.2.3 Резерв сумнівних боргів, на які зменшується фінансовий результат, а саме в сумі 3 725 243 відображено у складі інших витрат, та здійснено за рахунок резерву, а вказаний резерв був оподаткований у 2018 році.
У разі невизнання суми списання у 2020 році, відбудеться подвійне оподаткування однієї і тієї ж суми, що суперечить принципам податкового законодавства та ст. 4 ПК України, та є грубим порушенням прав платника податків.
Позицію контролюючого орган, що станом на 2020 рік відомості, щодо ліквідації «Діамантбанк» не внесені до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців суд не бере до уваги, та зазначає, що у відповідності до пп. з) п.п. 14.1.11 п. 14.1 ст. 14 ПК України – безнадійна заборгованість – заборгованість, що відповідає одній із таких ознак: заборгованість суб`єктів господарювання, визнаних банкрутами у встановленому законом порядку, або припинених як юридичні особи у зв`язку із їх ліквідацією. 
Тобто, законодавцем встановлено дві можливих ситуації – визнання банкрутом суб`єкта господарювання АБО його ліквідація.
Зважаючи, на той факт, що ПАТ «Діамантбанк» було визнано неплатоспроможним рішенням Правління НБУ №264-рш/БТ від 24.04.2017 та банк перейшов на процедуру ліквідації, яку здійснював Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, що завершило його діяльність як юридичної особи, а також відкликання банківської ліцензії від 22.06.2017 року рішенням Правління НБУ №394-рш, делегування повноважень ліквідатора банку, рішенням виконавчої дирекції Фонду №2663 від 23.06.2017, та оскільки банк не визнається банкрутом Господарським судом у класичному розумінні, як це передбачено Кодексом України з процедур банкрутства для звичайних юридичних осіб, є всі підстави стверджувати, що в розумінні Закону України «Про банки та банківську діяльність «Діамантбанк» вважається банкрутом.
Отже, відповідно до вимог чинного Законодавства України, суд дійшов висновку, що оскільки податкове навантаження відбулось на платника податків у 2018 році, то жодної шкоди державному бюджету не завдано, а платником податків не допущено порушень вимог Податкового законодавства України, то податкове повідомлення рішення щодо сплати податку на прибуток ППР Форма «Р» №2968/2201-0708 від 30.01.2026 року в розмірі 670544,00 грн., є не обґрунтованим, таким що винесене з порушенням норм Податкового законодавства України, а відтак є протиправним та підлягає скасуванню.
Щодо правомірності винесення податкового повідомлення-рішення форма «В1» №2969/2201-0708 від 30.01.2026, суд встановив таке.
Контролюючим органом у Акті перевірки встановлено завищення податку на додану вартість, що підлягає бюджетному відшкодуванню в період, що перевірявся, на загальну суму 3 252 612 грн. в тому числі в розрізі звітних податкових періодів за: серпень 2022 в сумі 345 426 грн., вересень 2022 в сумі 21739, жовтень 2022 в сумі 158925 грн., листопад 2022 в сумі 94743, грудень 2022 в сумі 1249856 грн., жовтень 2023 в сумі 189813 грн., грудень 2023 в сумі 587994 грн., лютий 2024 в сумі 604116 грн. та в результаті якого винесено податкове повідомлення-рішення форма «В1» № 2969-2201-0708 від 30.01.2026 на суму 325261,20 грн.
Суд не погоджується з висновками перевірки, з огляду на таке.
При складанні звітності ТОВ «Босал Мануфактуринг Україна» користується даними регістрів бухгалтерського обліку, первинними документами, та аналізом податкових накладних , щоб вони відповідали нормам діючого законодавства. 
Достовірність нарахування бюджетного відшкодування з податку на додану вартість за усі періоди 2022, грудень 2023 підтверджена Актами позапланових виїзних документальних перевірок. Сума бюджетного відшкодування була достеменно вивчена та перевірена працівниками ДПС України у попередніх перевірках з того ж питання. 
За результатами вказаних перевірок, у разі встановлених порушень були винесені податкові повідомлення рішення, які були узгоджені платником податків.
Так, в Акті перевірки № 25332/22-01-07—08/33985999 від 29.12.2025 контролюючий орган зазначає, про завищення податку на додану вартість, що підлягає бюджетному відшкодуванню в період, що вже перевірявся, на загальну суму 3 252 612 грн.
Згідно Акту від 22.11.2022 №1024/13-01-07-01/33985999, що складений контролюючим органом з підстав ненадання документів для проведення документальної позапланової невиїзної перевірки за періоди червень, липень, серпень 2022, вказаний акт не містить встановлених порушень податкового законодавства, не містить висновків про неправомірність формування податкового кредиту, не містить висновків про безпідставність бюджетного відшкодування та не встановлює заниження чи завищення податкових зобов`язань. 
Ненадання документів відбулося в умовах дії воєнного стану та перебування виробничих потужностей підприємства в регіоні, що входив до переліку територій проведення бойових дій/тимчасової окупації, що об`єктивно унеможливлювало своєчасне надання документів.
Отже, сам по собі акт про ненадання документів не є актом встановлення порушення та не може розглядатися як доказ неправомірності формування податкових показників.
Разом з тим, ТОВ «Босал Мануфактуринг Україна» підтверджує здійснення кожної господарської операції, відображеної у податковому та бухгалтерському обліку за періоди червень липень серпень 2022 згідно наявних первинних документів.
Щодо правомірності бюджетного відшкодування ПДВ за вересень 2022 за результатами документальної позапланової невиїзної перевірки, оформленої довідкою від 27.12.2022 №18827, контролюючим органом не встановлено порушень податкового законодавства при формуванні податкових зобов`язань, податкового кредиту, від`ємного значення ПДВ, суми бюджетного відшкодування за вересень 2022.
Перевіркою підтверджено реальність господарських операцій документальне підтвердження експорту та фактичну сплату ПДВ постачальникам, відсутність ризикових контрагентів та відсутність розбіжностей у податковій звітності.
Таким чином, сума бюджетного відшкодування ПДВ за вересень 2022 була сформована правомірно, документально підтверджена та офіційно перевірена контролюючим органом без встановлення порушень.
Разом з тим, у лютому 2023 ГУ ДПС у Львівській області було проведено позапланову документальну невиїзну перевірку ТОВ «Босал Мануфактуринг Україна» щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні від`ємного значення ПДВ та суми бюджетного відшкодування за жовтень 2022.
За результатами перевірки складено довідку від 17.02.2023 № 2474/13-01-07-01/33985999, якою встановлено відсутність порушень податкового законодавства. 
Таким чином, правильність формування податкового кредиту, від`ємного значення та суми бюджетного відшкодування за жовтень 2022 вже була підтверджена контролюючим органом.
Повторне фактичне оспорювання тих самих показників суперечить принципу правової визначеності та є необґрунтованим.
Суд звертає увагу те, що чинною лишається норма про заборону проведення документальних позапланових перевірок, які передбачені пп. 78.1.1, 78.1.4, 78.1.8 п. 78.1 ст. 78 ПК України, у разі, якщо питання, що є предметом такої перевірки, були охоплені під час попередніх перевірок платника податків. 
У відповідності до приписів статті 61 Конституції України - ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. 
Отже, суд вважає, що висновки зроблені в Акті перевірки №25332/22-01-07-08/33985999 від 29.12.2025, на яких ґрунтується винесене податкове повідомлення-рішення форма «В1» №2969/2201-0708 від 30.01.2026 не знаходять свого підтвердження, спростовуються як чинними нормами законодавства якими керується платник податків у своїй діяльності, даними бухгалтерського та податкового обліку, а отже податкове повідомлення–рішення є протиправним та підлягає скасуванню.
Щодо правомірності податкового повідомлення-рішення форма «ПН» №2971/2201-0708 від 30.01.2026, суд зазначає таке.
Контролюючий орган встановив порушення платника податків, а саме: не складено та не зареєстровано в ЄРПН податкові накладні:
30.04.2022 – на постачання товарів/послуг отримувачу (покупцю) ПРАТ «Запорізький автомобілебудівний завод» (ІПН 25480917); 30.04.2022 – на обсяг постачання без ПДВ 1 048 731,27 грн., ПДВ 209 746,25 грн., яка розрахована на суму перевищення бази оподаткування, виходячи із звичайної ціни придбання товарів/послуг над фактичною ціною постачання.
Встановлено, що між ПРАТ «Запорізький автомобілебудівний завод» та ТОВ «Босал Мануфактуринг Україна було укладено Договір оренди №1368 від 01.01.2022 про тимчасове платне користування частини нежитлових приміщень загальною площею 10531,78 м2 в подальшому було укладено додаткову угоду, згідно умов якої орендодавець приймає, а орендар приймає частину нежитлових приміщень, при цьому приміщення площею 220 м2 залишається, та вартість оренди становить 400 євро з 01.05.2022.
Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 в Україні було введено воєнний стан, такий правовий режим діє і на даний час. 
В 2022 у зв`язку із повномасштабним вторгненням російської федерації на територію України та близьке розташування міста Запоріжжя до лінії бойового зіткнення з противником, ТОВ «Босал Мануфактуринг Україна» були вимушені змінити основне місце ведення господарської діяльності на місто Кам`янець-Подільський.
30.04.2022 ТОВ «Босал Мануфактуринг Україна» повернуло більшу частину приміщень, що орендувались в ПРАТ «Запорізький автомобілебудівний завод» в якому здійснювало господарську діяльність - орендодавцю ПРАТ «Запорізький автомобілебудівний завод» у зв`язку із (форс-мажорними обставинами (обставини непереборної сили): військову агресію російської федерації проти України, що стало підставою для введення воєнного стану, та засвідчено Торгово-промисловою Палатою України. 
Підприємство (виробниче) почало релокацію із міста Запоріжжя у місто Кам`янець-Подільський, однак частина приміщення залишилась у користуванні, в зв`язку з неможливістю перевезення всіх основних засобів у короткі терміни, та необхідністю їх зберігання.
Дійсно ТОВ «Босал Мануфактуринг Україна» було здійснено поліпшення об`єктів основних засобів, що знаходяться на орендованих площах на загальну суму 1 048 731,27 грн, поліпшення на орендованій площі (ЗАЗ 850 м2), кімната для приймання їжі працівників на суму 733 795,19 грн., ворота виїзні (4 шлюза) на суму 87 308,78 грн, ТО газового опалювального обладнання (цех ЗАЗ на орендованій площі) на суму 227627,30 грн.
Поліпшення приміщення робились в зв`язку з виробничою необхідністю, а передача приміщення виникла при форс-мажорних обставинах. Демонтаж обладнання було зроблено повністю, а поліпшене орендоване приміщення не підлягало демонтажу, та не було передане Орендодавцю.
Водночас при цьому, орендні правовідносини між сторонами фактично не припинилися, оскільки орендар безперервно використовував орендоване майно. При цьому контролюючим органом не наведено доказів того, що товариством передавались орендодавцю результати ремонтних робіт, дооблаштування орендованого майна, складання/підписання актів про передачу результатів виконаних робіт. 
Під час перевірки контролюючий орган не досліджував обставини правовідносин, не перевіряв первинні бухгалтерські документи, а зробив висновки, що поліпшення були передані, не наводячи при чому жодних розрахунків, які саме поліпшення підлягати демонтажу, а є які є невід`ємними поліпшеннями, не досліджував всю витратну частину, щодо проведення ремонтних робіт, оскільки придбавались не лише будівельні матеріали, а також роботи та послуги, що суперечить нормам податкового законодавства, адже перевірка суб`єкта господарювання носить індивідуальний характер і метою перевірки є саме дослідження та вивчення під час перевірки всіх документів, регістрів бухгалтерського обліку тощо з метою повного всебічно та об`єктивного встановлення всіх обставин, що стосуються предмету перевірки сукупним а не вибірковим методом.
Акт перевірки не містять жодних доказів про передачу будь-яких поліпшень від ТОВ «Босал Мануфактуринг Україна» до ПРАТ «Запорізький автомобілебудівний завод», а тому відсутня можливість здійснення оцінки цих поліпшень, а також відсутні докази завершення цих поліпшень орендарем, як докази того, що ці поліпшення були здійснені на вказаних об`єктах, також не наведено жодної калькуляції чи математичних розрахунків в частині того які поліпшення були повернуті (демонтовані) ТОВ «Босал Мануфактуринг Україна», а в якій частині та в якому грошовому виразі були невід`ємними. 
Контролюючий орган дійшов помилкового висновку, що 30.04.2022 ТОВ «Босал Мануфактуринг Україна» здійснило безоплатну передачу поліпшень орендованого майна ПрАТ «ЗАЗ» на суму 1 048 731,27 грн. 
Такий висновок не відповідає фактичним обставинам та суперечить даним бухгалтерського обліку.
Акт приймання-передачі майна від 30.04.2022, на який посилається в Акті перевірки контролюючий орган, є актом передачі частин нежитлових приміщень, а не актом повернення або передачі поліпшень. Жодного акту на передачі поліпшень орендодавцю не складалося, та між сторонами не підписувалось.
Між сторонами діяв Договір оренди №1368 від 01.01.2022 та Додаткова угода №4 від 30.04.2022. Станом на 30.04.2022 договір не був розірваний, право користування об`єктом оренди не припинене. Орендна плата після 30.04.2022 сплачувалася, що підтверджується банківськими виписками. 
Факт зменшення площі не є припиненням договору та не є передачею поліпшень. Таким чином, господарська операція з безоплатного постачання активів (полішень) відсутня. 
Згідно з даними бухгалтерського обліку поліпшення обліковувалися на рахунку 1522 «Виготовлення основних засобів та модернізація».
Надані документи:
- картки рахунку 1522 за 2021–2023 роки;
- оборотно-сальдові відомості по рахунку 1522;
- картка рахунку 949;
- бухгалтерська довідка від 29.11.2023;
- первинні документи щодо формування вартості поліпшень;
- банківські виписки щодо сплати орендної плати.
Згідно облікових даних у 2022 році списання з рахунку 1522 не здійснювалось станом на 01.05.2022 сума 1 048 731,27 грн продовжувала обліковуватись на балансі ТОВ «Босал Мануфактуринг Україна», а списання здійснено лише 29.11.2023 проводкою Дт 949 Кт 1522 на суму 733795.19 грн
Списання у 2023 році не є безоплатною передачею на дату 29.11.2023 ТОВ «Босал Мануфактуринг Україна» оформлено бухгалтерську довідку про списання витрат, які залишилися на об`єкті та не підлягали демонтажу у зв`язку з воєнними діями. 
Списання здійснено внутрішнім рішенням у межах бухгалтерського обліку і не є постачанням у розумінні п. 187.1 ПК України.
Також суд вважає хибними висновки контролюючого органу про те, що платником податків не складено та не зареєстровано в ЄРПН податкові накладні на обсяги операцій з вивезення товарів за межі митної території України, що оподатковуються за нульовою ставкою (код ставки 901) на загальну суму 119 079 909,40 грн.
Податкові накладні на обсяги операцій з вивезення товарів за межи митної території України, що оподатковуються за нульовою ставкою (код ставки 901) складено та зареєстровано в ЄРПН в повному обсязі та згідно вимог чинного законодавства України.
Також в повному обсязі відображені в податкової звітності, деякі податкові накладні складені та подані на реєстрацію по даті фактичного перетину кордону України, що не суперечить та повністю відповідає вимогам податкового та митного законодавства України.
Відповідно п. 187.1 ст. 187 ПКУ б) датою виникнення податкових забов`язань з ПДВ в разі експорту товарів є дата митної декларації що засвідчує факт перетинання митного кордону України.
Окрім митної декларації Державна митна служба України на кожну митну декларацію надає «Повідомлення про фактичне вивезення товарів (82)», з підтвердженням дійсної та фактичної дати та часу перетину кордону. Дата митної декларації та дата перетину кордону відрізняються.
Згідно абзацу 10 статті 1 Закону України від 16.04.1991 №959-XII «Про зовнішньоекономічну діяльність» визнається продаж товарів українськими суб`єктами зовнішньоекономічної діяльності іноземним суб`єктам господарської діяльності (у тому числі з оплатою у не грошовій формі) з вивезенням або без вивезення цих товарів через митний кордон України. 
При цьому, моментом здійснення імпорту/експорту відповідно до абзацу 38 статті 1 Закону 959-XII є момент перетину товаром митного кордону України або переходу права власності на зазначений товар, що експортується чи імпортується, від продавця до покупця.
Тобто момент перетину товаром митного кордону України не ставиться у залежність від необхідності проходження всіх процедур митного оформлення даного товару, завершення яких дає право для подальшого їх використання власником на вільний розсуд, а визначальним є початковий момент перебування товару під митним контролем - момент фізичного перетину товаром митного кордону держави. 
Таким чином, моментом вчинення експортної операції, зокрема моментом поставки товару за такою операцією, для застосування статей 1, 4 Закону №185/94-ВР є момент фактичного перетину експортованим товаром митного кордону України. 
Вказана правова позиція була викладена у постановах Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 18.10.2019 у справі № 810/3506/16 та від 27.02.2018 у справі № П/811/2370/15, від 20.07.2021 у справі №806/1301/16.
Отже, в розумінні ПК України - датою виникнення податкових зобов`язань у разі експорту товарів є дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства (п. 187.1 ПК України).
У разі експорту товарів датою виникнення податкових зобов`язань з ПДВ відповідно до вимог митного законодавства є дата оформлення митної декларації (МД), що засвідчує факт перетину митного кордону України (абз. «б» п.187.1 ПК України). 
При цьому отримання авансу (попередньої оплати) від нерезидента не має значення, адже цей факт не зумовлює виникнення податкових зобов`язань експортера (п. 187.11 ПК).
Декларувати експортні товари можна із застосуванням як паперової, так й електронної МД. Тож митне оформлення розпочинається з моменту: або подання митниці декларантом чи уповноваженою ним особою паперової МД і документів, необхідних для митного оформлення; або отримання митницею електронної МД (ч.1 ст.248 Митного кодексу України; МК).
Завершенням оформлення вважають виконання всіх митних формальностей визначених МК відповідно до заявленого митного режиму експорту (ч. 5 ст. 255 МК).
Так, паперову МД вважають оформленою за наявності на всіх її аркушах відбитка особистої номерної печатки посадової особи митного органу (інспектора), яка завершила митне оформлення. Водночас електронну МД вважають оформленою, коли інспектор ставить позначку про завершення митного оформлення і засвідчує МД своїм електронним підписом (ЕП). Варто додати, що електронну МД за допомогою автоматизованої системи митного оформлення переводять в візуальну форму. Потім її засвідчують ЕП інспектора та надсилають декларантові або уповноваженій ним особі (п. 16 Положення про митні декларації, затвердженого постановою КМУ від 21.05.2012 №450 (далі - Положення №450).
Вивезення товарів за межі митної території України в порядку, встановленому КМУ, підтверджує МД, оформлена відповідно до вимог МК.
Контролюючий орган встановив не правильну реєстрацію дати податкових накладних за кодом 901, та як наслідок, застосування штрафних санкцій за платежем Податок на додану вартість, та вважає, що проставлення на МД печаток, відповідних митних забезпечень, ЕП, інших позначок посадової особи митниці, яка здійснювала митне оформлення експортних товарів, і є фактом оформлення МД (паперової).
Однак, на переконання суду та згідно чинних норм податкового та митного законодавства, вважає що дата виникнення податкових зобов`язань є дата фактичного перетину митного кордону України.
Норма підпункту 195.1.1 ПК України встановлює, що вивезення в порядку, встановленому КМУ, підтверджує МД, оформлена відповідно до вимог Митного кодексу України.
Очевидно, що датою виникнення «нульового» податкового зобов`язання з ПДВ при експорті є дата фактичного перетину товаром митного кордону України (дата його вивезення). 
Виникнення «нульових» податкових зобов`язань, і виписка «експортної» ПН повинні здійснюватися саме за датою фактичного перетину експортним вантажем кордону.
Згідно із зазначеними нормами ПК України оформлена МД повинна підтверджувати факт вивезення товару за межі України. А таке підтвердження неможливе доти, доки відсутній факт перетину експортним товаром кордону України.
Тому нарахування «нульових» ПЗ і виписка «експортної» ПН здійснюються саме за датою вивезення товару з України, яке оформлена МД може підтверджувати тільки починаючи з цієї дати.
Після проведення декількох позапланових документальних податкових перевірок, ТОВ «Босал Мануфактуринг Україна» з боку контролюючого органу зроблено зауваження та роз`яснення в Актах перевірок (Акт №2655/22-01-07-03/33985999 від 16.03.2023, Акт №833/22-01-07-03/33985999 від 10.04.2024) що для реєстрації податкових накладних за кодом ставки 901 правильним необхідно вважати дату перетину кордону.
Суд звертає увагу, що реєстрації податкових накладних при здійсненні операцій з експорту товару за нульовою ставкою (код ставки 901), датою оформлення митної декларації чи датою фактичного перетину кордону в будь якому випадку не наносять Державному бюджету жодної майнової/фінансової шкоди, та не призводить до ухилення від сплати податків.
Отже, враховуючи наведене вище, суд дійшов висновку, що викладені в Акті перевірки висновки контролюючого органу не знаходять свого підтвердження, спростовуються даними бухгалтерського та податкового обліку, а, отже, спірне податкове повідомлення–рішення є протиправним та підлягає скасуванню.
Щодо правомірності винесеного податкового повідомлення-рішення форма «ПН» №2970/2201-0708 від 30.01.2026, суд зазначає таке.
Контролюючий орган під час проведення перевірки встановив порушення платника податків щодо складення реєстрації в ЄРПН розрахунків коригування до податкових накладних, складених при отриманні послуг від нерезидентів, на загальну суму ПДВ 2 942 866 грн., а саме: на зменшення вартості ІТ послуг, отриманих від нерезидента Bosal Emission Control Systems NV, на загальну суму ПДВ 1 913 576 грн., на зменшення вартості консалтингових послуг, отриманих від нерезидента Bosal Intarnational Management NV, на загальну суму ПДВ 1 029 290 грн.
Суд не погоджується з такими висновками контролюючого органу так вважає за необхідне зазначити, що відповідно до пункту 188.1 статті 188 ПК України база оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (крім акцизного податку на реалізацію суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів, збору на обов`язкове державне пенсійне страхування, що справляється з вартості послуг стільникового рухомого зв`язку, податку на додану вартість та акцизного податку на спирт етиловий, що використовується виробниками - суб`єктами господарювання для виробництва лікарських засобів, у тому числі компонентів крові і вироблених з них препаратів (крім лікарських засобів у вигляді бальзамів та еліксирів).
При цьому база оподаткування операцій з постачання товарів/послуг не може бути нижче ціни придбання таких товарів/послуг, база оподаткування операцій з постачання самостійно виготовлених товарів/послуг не може бути нижче звичайних цін, а база оподаткування операцій з постачання необоротних активів не може бути нижче балансової (залишкової) вартості за даними бухгалтерського обліку, що склалася станом на початок звітного (податкового) періоду, протягом якого здійснюються такі операції (у разі відсутності обліку необоротних активів - виходячи із звичайної ціни), за винятком: товарів (послуг), ціни на які підлягають державному регулюванню; газу, який постачається для потреб населення. 
До складу договірної (контрактної) вартості включаються будь-які суми коштів, вартість матеріальних і нематеріальних активів, що передаються платнику податків безпосередньо покупцем або через будь-яку третю особу у зв`язку з компенсацією вартості товарів/послуг. 
До складу договірної (контрактної) вартості не включаються суми неустойки (штрафів та/або пені), три проценти річних та інфляційні, що отримані платником податку внаслідок невиконання або неналежного виконання договірних зобов`язань.
До бази оподаткування включаються вартість товарів/послуг, які постачаються (за виключенням суми компенсації на покриття різниці між фактичними витратами та регульованими цінами (тарифами) у вигляді виробничої дотації з бюджету та/або суми відшкодування орендодавцю - бюджетній установі витрат на утримання наданого в оренду нерухомого майна, на комунальні послуги та на енергоносії), та вартість матеріальних і нематеріальних активів, що передаються платнику податків безпосередньо отримувачем товарів/послуг, поставлених таким платником податку.
У випадках, передбачених статтею 189 цього Кодексу, база оподаткування визначається з урахуванням положень статті 189 цього Кодексу.
Відповідно до стаття 192 ПК України визначає особливості визначення бази оподаткування в окремих випадках (порядок коригування податкових зобов`язань та податкового кредиту).
Якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних (пункт 192.1 статті 192 ПК України).
В Акті перевірки зазначено, що не встановлено завищення або заниження задекларованих ТОВ «Босал Мануфактуринг Україна» показників у колонці «Б» рядка 6.1 податкових декларацій «Послуги, отримані від нерезидента, місце постачання яких визначено на митній території України, що оподатковуються за основною ставкою». 
Тобто обсяг податкових зобов`язань зазначено правильно, зауважень щодо правильності математичних розрахунків у контролюючого органу немає.
Відтак, вимога про коригування зобов`язань та зменшенні податкового кредиту є протиправною, з огляду на те, що нерезиденти Bosal Emission Control Systems NV та Bosal Intarnational Management NV надали кредит-ноти для списання (прощення боргу) кредиторської заборгованості, яка була списана з балансу з визнанням інших операційних доходів звітного періоду. Сума такого доходу повинна визначатися в гривнях за курсом НБУ на дату надання кредит-ноти. У бухгалтерському обліку такий дохід показали проведенням: Дт 632 — Кт 717.
Операція з прощення кредиторської заборгованості не є об`єктом оподаткування ПДВ та не впливає на облік ПДВ.
Жодних коригувань резидент робити не повинен. Прощення грошової заборгованості нерезидентом не підпадає під жоден з випадків, наведених у п. 192.1 ПКУ, який змушує проводити ПДВ-коригування, оскільки є не компенсацією вартості послуг, як стверджує контролюючий орган, а прощенням дебіторської заборгованості, що в свою чергу відображається при визначенні Доходу платника податків, а не на об`єкті оподаткування ПДВ, однак контролюючий орган свідомо ототожнює цих два поняття, а метою застосування штрафних санкцій, за порушення яке платником податку не вчинено.
Отже, з цього випливає, що у випадку коли нерезидент прощає резиденту кредиторську заборгованість (як товарну, так і грошову), цей факт жодним чином не вплине на ПДВ-облік резидента, бо це не вважається виплатою бонусів чи компенсацією вартості товарів/послуг, та не є об`єктом ПДВ. 
Відповідно до п. 185.1 ст. 185 Податкового кодексу України об`єктом оподаткування ПДВ є операції платників податку з постачання товарів/послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 ПК України.
Постачання послуг, згідно з пп. 14.1.185 п. 14.1 ст. 14 ПК України, – будь-яка операція, що не є постачанням товарів, чи інша операція з передачі права на об`єкти права інтелектуальної власності та інші нематеріальні активи чи надання інших майнових прав стосовно таких об`єктів права інтелектуальної власності, а також надання послуг, що споживаються в процесі вчинення певної дії або провадження певної діяльності.
Місцем постачання послуг є місце реєстрації постачальника, крім операцій, зазначених у пп. 186.2, 186.3 і 186.3 прим. 1 ст. 186 ПК України (п. 186.4 ст. 186 ПК України). 
Статтею 5 ПК України визначено, що поняття, правила та положення, установлені ПК України та законами з питань митної справи, застосовуються виключно для регулювання відносин, передбачених ст. 1 ПК України. 
Нормами ПК України не визначено терміну «кредит-нота», натомість за загальними приписами кредит-нота – це розрахунковий документ, в якому міститься повідомлення, яке направляється однією зі сторін (постачальником), що перебуває у розрахункових відносинах, іншій стороні (покупцеві) про запис у кредит рахунку останньої певної суми через настання обставини, що створила в іншої сторони право вимоги цієї суми.
Зменшення (прощення/списання) кредиторської заборгованості за отримані послуги на підставі кредит-ноти не є об`єктом ПДВ, а тому не підлягають коригуванню.
Зміни вартості послуг не відбувалось між сторонами контрактів, зокрема між ТОВ «Босал Мануфактуринг Україна» та Bosal Emission Control Systems NV, на загальну суму ПДВ 1 913 576 грн., та Bosal Intarnational Management NV, на загальну суму ПДВ 1 029 290 грн, про що свідчить відсутність окремих додаткових угод, про коригування вартості послуг, натомість присутня одностороння за ініціативою Постачальників «кредит-нота», щодо прощення кредиторської заборгованості.
Отже, наведе в сукупності свідчить, що спірне податкове повідомлення-рішення форма «ПН» №2970/2201-0708 від 30.01.2026 винесене без належної правової підстави, не обґрунтоване підтверджуючими документами, а отже винесене з порушенням, є протиправним та підлягає скасуванню.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
На підставі викладеного суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог, у зв`язку із цим, враховуючи викладене, позовні вимоги підлягають задоволенню.
Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Суд встановив, що при зверненні до суду позивач сплатив судовий збір у розмірі 33280,00 грн., тому, враховуючи приписи статті 139 КАС України, витрати необхідно присудити на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Разом з тим, суд встановив, що в адміністративному позові, позивач зазначає, що докази по розмір витрат на правову допомогу у зв`язку з розглядом справи будуть подані до суду протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду.
Суд зазначає, що відповідно до пункту 1 частини 3 статті 132 КАС України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.
Згідно з частинами 1 - 4 статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.
Для цілей розподілу судових витрат розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Згідно з частиною 7 статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).
Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.
Отже, для вирішення питання про стягнення з відповідача судових витрат на професійну правничу допомогу позивач скористався своїм правом, визначеним частиною 7 статті 139 КАС України, подавши відповідну заяву, у якій просить відкласти вирішення питання про стягнення витрат на оплату правничої допомоги, оскільки надати усі докази понесених витрат буде можливим лише після вирішення справи по суті.
Враховуючи наведене, суд вважає за необхідне встановити позивачу строк для надання доказів розміру судових витрат на професійну правничу допомогу - 5 днів з дня ухвалення рішення по справі. 
Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд
ВИРІШИВ:
Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Босал Мануфактуринг Україна" до Головного управління ДПС у Хмельницькій області задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Хмельницькій області: 
- Форма «Р» №2968/2201-0708 від 30.01.2026; 
- Форма «В1» №2969/2201-0708 від 30.01.2026; 
- Форма «ПН» №2970/2201-0708 від 30.01.2026; 
- Форма «ПН» №2971/2201-0708 від 30.01.2026.
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Босал Мануфактуринг Україна" судові витрати (судовий збір) в розмірі 33280 (тридцять три тисячі двісті вісімдесят) грн. 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Хмельницькій області.
Встановити Товариству з обмеженою відповідальністю "Босал Мануфактуринг Україна" строк для надання доказів розміру судових витрат на професійну правничу допомогу - 5 днів з дня ухвалення рішення по справі. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 17 червня 2026 року

Позивач:	Товариство з обмеженою відповідальністю "Босал Мануфактуринг Україна" (вул. Харченка маршала, буд. 22Б, Кам`янець-Подільський, Хмельницька область, 32300 , код ЄДРПОУ - 33985999) 	
Відповідач:	Головне управління ДПС у Хмельницькій області (вул. Пилипчука, 17, м.Хмельницький, Хмельницька обл., Хмельницький р-н, 29001 , код ЄДРПОУ - 44070171) 	

Головуючий суддя 		В.В. Матущак