Справа № 697/581/26
Провадження № 3/697/309/2026

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 травня 2026 року м. Канів

Суддя Канівського міськрайонного суду Черкаської області Скирда Б.К., розглянувши матеріали, які надійшли від Відділу поліції № 1 (м. Канів) Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області про притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП невідомий, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ; непрацюючого,
за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі – КУпАП), -
ВСТАНОВИВ:
Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №983189 від 28.02.2026, цього ж дня, о 18:20 год. в АДРЕСА_2 , гр. ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство, а саме: зламав навісного замка на дверях. Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП (а.с.1).
ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, через канцелярію суду подав заяву в якій вказав, що не визнає свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. Навісний замок на дверях сусіда ОСОБА_2 він не пошкоджував та ніякого відношення до цього не має. Просив розглядати справу № 697/581/26 без його участі.
Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд дійшов наступних висновків.
Відповідно до ч. 1 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленому законом.
Відповідно до ст. 245 КУпАП, одним з завдань провадження в справах про адміністративне правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.
Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Як зазначено в ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
В статті 173 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Об`єктом такого адміністративного правопорушення, як дрібне хуліганство, є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.
Громадський порядок – це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
Суб`єктом адміністративної відповідальності за дрібне хуліганство є фізична осудна особа, що на момент скоєння правопорушення досягла 16-річного віку.
Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян, зокрема знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах. Хуліганські дії завжди мають активний характер і не можуть виявлятися у формі бездіяльності.
Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце.
Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу.
Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне цього.
Суб`єктивна сторона полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.
Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.
Необхідно відрізняти хуліганство від інших правопорушень залежно від спрямованості умислу, мотивів, цілей винного та обставин учинення ним кримінально караних дій.
Дії, що супроводжувалися пошкодженням чужого майна, слід кваліфікувати як хуліганство лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства.
На підтвердження вини ОСОБА_1 крім протоколу про адміністративне правопорушення, працівниками поліції надано:
- рапорт зі служби 102 відповідно до якого 28.02.2026 о 18:21 надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 28.02.2026 о 18:21 за адресою: АДРЕСА_3 , заявник ОСОБА_2 повідомив, що виявив пошкоджений навісний замок до будинку, причетний до даних дій гр. ОСОБА_1 , близько 40 років. На місці виявив молоток, яким вчинив пошкодження. Факту проникнення до будинку немає. Заявник: ОСОБА_2 . Прибувши на місце виклику, було опитано заявника гр. ОСОБА_2 , який пояснив, що повернувшись додому, помітив зламаний навісний замок на дверях, котрий зламав йому гр. ОСОБА_1 з невідомих на те причин. В подальшому було складено адміністративний протокол за ст. 173 КУпАП (а.с.2);
- письмові пояснення ОСОБА_2 від 28.02.2026, зі змісту яких вбачається, що 28.02.2026, близько 18:20 год. він повернувся додому та виявив факт того, що на вхідних дверях зламаний навісний замок, факту проникнення в самий будинок не було, тому що сліди в будинку відсутні, лише пошкоджений навісний замок. В подальшому сусіди йому повідомили, що замок зламав мешканець с. Лука - гр. ОСОБА_1 . Сума завданих збитків становить 200 грн. (а.с.3).
Натомість, матеріали справи не містять жодних інших доказів того, що ОСОБА_1 дійсно вчинив дрібне хуліганство. Як вбачається з наданих пояснень потерпілого ОСОБА_2 , він сам не був присутній під час пошкодження його майна та посилається на пояснення сусідів, які нібито повідомили йому, що пошкодження замка в його домоволодінні здійснив саме ОСОБА_1 . Однак працівниками поліції вказаних осіб, які могли б підтвердити факт та обставини вчинення дрібного хуліганства ОСОБА_1 не встановлено та не опитано, а ОСОБА_1 в поданій до суду заяві заперечує свою причетність до пошкодження навісного замка в домоволодінні ОСОБА_2 .
Таким чином, судом встановлено обґрунтований сумнів в тому, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Частиною 1 статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що українські суди при вирішенні справ застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Лавенте проти Латвії» від 07.11.2002 неодноразово наголошував на тому, що оцінюючи докази суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
На підставі наведеного, провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутністю в діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Оскільки стягнення судового збору передбачено законом лише при накладенні адміністративного стягнення, судовий збір стягненню в даному випадку не підлягає.
Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247, ст.ст. 283-285 КУпАП, суддя, -
ПОСТАНОВИВ:
Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП невідомий, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , до адміністративної відповідальності, передбаченої ст. 173 КУпАП – закрити за відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Б. К. Скирда