Справа №589/2656/25 	
Номер провадження 22-ц/816/2109/26 	
Категорія - 71 	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2026 року м. Суми

Сумський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого Замченко А.О. (суддя-доповідач), суддів: Черних О.М., Худика А.М.,
з участю секретаря судового засідання - Овчаренко М.В.,
у присутності представника відповідачки – адвоката Клюєва А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу адвоката Клюєва Андрія Володимировича, подану в інтересах ОСОБА_1 ,
на ухвалу Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 23 березня 2026 року про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи в складі судді Курбанової А.Р., постановлену в м. Шостка, Сумської області (повний текст виготовлено 23 березня 2026 року)
у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: Головне управління Пенсійного фонду України в Сумській області, Шосткинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Шосткинському районі Сумської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ІНФОРМАЦІЯ_1 , про встановлення факту батьківства,
в с т а н о в и в :
У провадженні Шосткинського міськрайонного суду Сумської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: ГУ ПФУ в Сумській області, Шосткинський відділ ДРАЦС у Шосткинському районі Сумської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ІНФОРМАЦІЯ_2 , про встановлення факту батьківства ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 у м. Шостка, Сумської області, відносно доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .
23.03.2026 адвокат Рязанець А.А. в інтересах ОСОБА_2 подав заяву про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи, яку мотивував тим, що з`ясування обставин, які мають важливе значення для справи, а саме: наявності біологічної спорідненості між відповідачем ОСОБА_1 і дітьми ОСОБА_4 , ОСОБА_5 як тітки та племінників, неможливо без спеціальних знань, тому проведення судової молекулярно-генетичної експертизи є необхідним.
Ухвалою Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 23.03.2026 заяву задоволено. Призначено в цивільній справі №589/2656/25 судову молекулярно-генетичну експертизу, проведення якої доручено експертам державної спеціалізованої установи «Київське міське бюро судово-медичної експертизи». На вирішення експертизи поставлено питання: чи є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , біологічною тіткою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .? На час проведення експертизи провадження в справі зупинено.
Не погоджуючись з ухвалою суду адвокат Клюєв А.В. в інтересах ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, неправильного застосування норм матеріального права, просить ухвалу суду про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи скасувати та постановити нову ухвалу про відмову в задоволенні заяви, скасувати зупинення провадження в справі та направити справу до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області для продовження розгляду.
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що в даній справі предметом доказування є батьківство померлого чоловіка, а не наявність загального біологічного споріднення між відповідачкою та дітьми позивачки. Питання, поставлені судом, не здатні дати відповіді на головне питання спору: чи походять діти позивача саме від ОСОБА_3 .
Зазначає, що суд фактично змінив предмет доказування з «походження дитини від певної особи» на «наявність будь-якого біологічного споріднення з родичем цієї особи». Така підміна є неприпустимою.
Вказує, що в офіційному огляді практики щодо спорів про батьківство Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду прямо зазначив, що в справах про батьківство передумовою звернення до суду є наявність кровного споріднення між особою, яка вважає себе батьком, і дитиною, а для з`ясування факту батьківства необхідним є застосування спеціальних знань, зокрема призначення судово-біологічної (судово-генетичної) експертизи. Тобто Верховний Суд говорить саме про дослідження зв`язку між особою, яка вважається батьком, і дитиною, а не між дитиною та тіткою, сестрою або будь-яким іншим боковим родичем. Верховний Суд також, посилаючись на практику ЄСПЛ, наголошує, що ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини. Ключове тут — «батьківства» і «конкретної дитини», а не будь-якого споріднення взагалі.
Звертає увагу, що суд першої інстанції неправильно застосував практику Верховного Суду, Європейського суду з прав людини. Суд послався на те, що молекулярно-генетична експертиза має високу доказову цінність для встановлення батьківства, але не врахував, що ця теза стосується ДНК-дослідження, яке вирішує питання про батьківство конкретного чоловіка щодо конкретної дитини. У цій же справі поставлені питання взагалі не здатні встановити батьківство конкретного чоловіка, а відтак посилання на відповідну практику є формальним, вирваним з контексту і неправильним по суті. Суд використав вірний правовий висновок у ситуації, до якої він не застосовується.
Також зазначає, що суд першої інстанції залишив поза увагою те, що генетична інформація є складовою приватного життя особи. Примушування ОСОБА_1 до надання біологічних зразків можливе лише за наявності беззаперечних, чітко визначених у законі підстав, коли така дія є необхідною, пропорційною та спрямованою саме на встановлення обставини, яка дійсно входить до предмета доказування. Практика ЄСПЛ визнає генетичне тестування важливим саме для точного визначення батьківства; водночас з цього не випливає право суду довільно розширювати коло осіб, зобов`язаних надавати свої генетичні дані, якщо поставлене питання не здатне встановити спірний юридичний факт.
Крім того, вказує, що суд призначив не вирішальну експертизу, а проміжне дослідження на тему, яка не входить до предмета доказування, і тим самим фактично дозволив стороні позивача компенсувати відсутність прямих доказ батьківства шляхом побудови ланцюга припущень. Експертиза може бути призначена не всяка і не взагалі, а лише така, яка здатна встановити обставину, що має значення для справи.
Звертає увагу, що суд безпідставно застосував до даної ситуації ст. 109 ЦПК України, попередивши ОСОБА_1 про наслідки ухилення від участі в експертизі. Суд не може погрожувати процесуальними наслідками за відмову особи від участі в експертизі, яка не спрямована на встановлення предмета доказування.
Учасники справи правом подати відзив на апеляційну скаргу у встановлений судом строк не скористалися.
У судове засідання позивачка ОСОБА_2 , відповідачка ОСОБА_1 , представники третіх осіб - Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області, Шосткинського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Шосткинському районі Сумської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ІНФОРМАЦІЯ_8 не з`явилися, хоча про час і місце розгляду справи повідомлені належним чином (а. с. 100, 102, 104, 107, 120). Про причини неявки суд не повідомили. Представник Шосткинського відділу державної реєстрації актів цивільного стану подав клопотання про розгляд справи без його участі (а. с. 118).
Заслухавши доповідь судді-доповідача, представника відповідачки – адвоката Клюєва А.В., який підтримав апеляційну скаргу, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів дійшла наступного висновку.
З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 звернулась до ОСОБА_1 з позовною заявою, в якій просить встановити факт батьківства ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який ІНФОРМАЦІЯ_4 помер у місті Шостка, Сумської області відносно доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .
Ухвалою Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 23.03.2026 клопотання представника позивачки ОСОБА_2 - адвоката Рязанця А.А. задоволено. Призначено в цивільній справі судову молекулярно-генетичну експертизу, проведення якої доручено експертам державної спеціалізованої установи «Київське міське бюро судово-медичної експертизи». На вирішення експертизи поставлено питання: чи є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , біологічною тіткою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .? На час проведення експертизи провадження в справі зупинено.
Задовольняючи заяву представника позивача, суд виходив з того, що для встановлення кровного споріднення між відповідачем ОСОБА_1 та дітьми ОСОБА_4 , ОСОБА_5 як тітки та племінників, потрібні спеціальні знання в галузі генетики. У даному випадку призначення судової молекулярно-генетичної експертизи є частиною дослідження обставин у справі та в сукупності з іншими обставинами дозволить суду максимально повно з`ясувати обставини справи, сприятиме встановленню істини.
Колегія суддів погоджується з висновками місцевого суду, оскільки вони відповідають матеріалами справи та вимогами закону.
Згідно з ч. 2, 4 ст. 128 СК України підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України.
Позов про визнання батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до частини першої статті 135 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1, 3, 4 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).
Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.
Про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи (ч. 1 ст. 104 ЦПК України).
Доводи апеляційної скарги колегія суддів вважає безпідставними, оскільки висновок експертизи в даній цивільній справі є одним з належних та допустимих доказів щодо вирішення позовних вимог і для з`ясування цих обставин, які входять до предмета доказування та мають значення для справи, вбачається необхідність спеціальних знань, без яких встановити відповідні обставини справи та вирішити спір по суті неможливо.
Крім того, апеляційний суд звертає увагу, що судова експертиза як один із засобів доказування, сприяє всебічному, повному й об`єктивному дослідженню обставин справ, постановленню законних і обґрунтованих судових рішень.
Крім цього, відповідно до положень ч. 2 ст. 116 ЦПК України призначення експертизи є способом забезпечення доказів.
Оскільки позивачка подала клопотання про призначення експертизи, то враховуючи, що одним з принципів цивільного судочинства, є змагальність сторін, суд не має права позбавляти сторону в справі можливості таким чином довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Європейський суд з прав людини, рішення якого є джерелом права згідно зі статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», зауважив, що «на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства» (Калачова проти Російської Федерації №3451/05, §34, від 07.05.2009).
Доводи апеляційної скарги про те, що ОСОБА_1 не є належним відповідачем у справі, не є підставою для скасування ухвали суду про призначення експертизи, оскільки зазначене питання вирішується судом не під час вирішення питання щодо призначення експертизи, а під час ухвалення рішення, та у випадку, якщо суд дійде висновку, що ОСОБА_1 дійсно є неналежним відповідачем, це є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову незалежно від висновків експертизи.
З огляду на викладене, доводи апеляційної скарги не можуть бути підставою для скасування ухвали суду. Призначення експертизи не порушує права відповідачки, оскільки є способом доведення своїх вимог та заперечень учасниками справи.
Оскільки доводи апеляційної скарги не містять підстав для зміни чи скасування ухвали суду першої інстанції, яка є законною і обґрунтованою, ухваленою з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає.
Керуючись ст. 367, 374, 375, 381-382, 389 ЦПК України,
у х в а л и в :
Апеляційну скаргу адвоката Клюєва Андрія Володимировича, подану в інтересах ОСОБА_1 , залишити без задоволення.
Ухвалу Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 23 березня 2026 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення і касаційному оскарженню не підлягає.
Повне судове рішення складено 12 травня 2026 року.

Головуючий -  	А.О. Замченко	

Судді: О.М. Черних 

А.М. Худик