ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/4288/26 Справа № 214/8527/25 	  	Суддя у 1-й інстанції - Ткаченко А. В. Суддя у 2-й інстанції - Остапенко В. О.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2026 року м. Кривий Ріг
справа № 214/8527/25 
Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого – судді Остапенко В.О.,
суддів Акуленка В.В., Бондар Я.М.
секретар судового засідання Дяченко Д.П.
сторони:
позивач  ОСОБА_1 
відповідач  Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі»

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі Дніпропетровської області, в порядку спрощеного позовного провадження, апеляційні скарги  ОСОБА_1 таАкціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» на рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 26 грудня 2025 року, яке ухвалено суддею Ткаченком А.В. у місті Кривому Розі Дніпропетровської області та повне судове рішення складено 26 грудня 2025 року, 

УСТАНОВИВ:

В серпні 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Товариство з обмеженою відповідальністю «Дніпровські енергетичні послуги», про визнання дій незаконними та зобов`язання вчинити певні дії.
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що що він являється споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується договором № 8236070 від 06 грудня 2013 року, укладеним з ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго». 
За вказаною 02 жовтня 2012 року був встановлений тризонний лічильник електроенергії Нік 2103 № 5218601. 
До 18 листопада 2013 року лічильник працював за однією зоною, а з 19 листопада 2013 року був зареєстрований як тризонний та обладнаний автоматизованою системою комерційного обліку електричної енергії для автоматизованого зчитування показів. 
31 серпня 2024 року, при знятті показань лічильника електроенергії він помітив, що на дисплеї миготів символ «Батарея», у зв`язку з чим у перший робочий день, а саме 02 вересня 2024 року повідомив на гарячу лінію ТОВ «Дніпровські електричні послуги» щодо можливої несправності лічильника, та самостійно передав покази лічильника електроенергії через систему Новаком. 
Однак перевірка його лічильника була здійснена лише через два місяці після його звернення, за результатами якої йому було видано акт виконання робіт з параметризації/перевірки параметризації від 01 листопада 2024 року, встановлено нову пломбу на лічильник. 
З 05 листопада 2024 року позивачу стали надходити телефонні дзвінки щодо заборгованості за електроенергію в сумі 5 457,20 грн, при тому, що станом на вересень 2024 року він мав переплату 47,71 грн. 
З цього приводу позивач неодноразово звертався зі скаргами на урядову лінію та гарячі лінії ДТЕК і ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги», однак звернення було проігноровано, АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» повідомленням від 12 травня 2025 року зазначило про зчитування інформації з лічильника 01 листопада 2024 року персоналом та фіксування показів лічильника 017811, при цьому зафіксовані покази за аварійною шкалою лічильника 003881, які раніше не були враховані у розрахунках споживача за спожиту електричну енергію, про що складено акт виконання робіт з параметризації/перевірки параметризації. 
Різниця між загальними показами та сумою показів по зонам доби пік/напівпік/ніч є аварійними показами: 017811-(002768+005681+005481) = 003881. 
Наявність обсягів в аварійній зоні (аварійний тариф) означає, що в приладі обліку відбувся збій часу та дати, обсяг фактично спожитої електричної енергії не відображається на дисплеї лічильника, у зв`язку з чим не був врахований в розрахунку обсягу спожитої електроенергії. У зв`язку з цим було проведено вичитку даних лічильника на предмет визначення періоду його виникнення та на підставі цих даних проведено корегування попередніх нарахувань, згідно періоду, в який виникли обсяги споживання зафіксованого обсягу спожитої електроенергії за аварійною шкалою лічильника. За результатами вичитки встановлено період неврахування обсягу спожитої електроенергії у розрахунках з 13 червня 2019 року, а тому із вказаного періоду було проведено донарахування в обсязі 3881 кВт/год з розподілом даного обсягу спожитої електричної енергії по зонам доби. зазначена інформація внесена до електронної бази даних Товариства та передана постачальнику універсальної послуги електричної енергії ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» для проведення розрахунків за використану електричну енергію. 
Щодо припинення послуги електропостачання ДТЕК повідомив, що з 01 січня 2019 року питання щодо розрахунків за послугу електропостачання не відноситься до їх компетенції, рекомендувавши звернутись до постачальника універсальної послуги ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги», від якого і надійшла заявка щодо припинення електропостачання за його адресою. При зверненні зі скаргою до ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» останнє повідомило про надання ОСР електропостачальнику коригування обсягів електроспоживання за період із 13 червня 2019 року до вересня 2024 року на загальний обсяг +3828 кВт.год, на підставі чого ТОВ «Дніпровські електричні послуги» здійснило перерахунок суми до сплати на загальну суму 5 457,08 грн. 
Позивач вважає дії ДТЕК незаконними, оскільки він є добросовісним споживачем та завжди вчасно сплачував рахунки через Новаком відповідно до даних, які йому надсилало ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги», виконувавши обов`язки покладені на нього пп. 8, 9 п. 5.5.5 ПРРЕЕ, натомість відповідач свої обов`язки належним чином не виконував, порушивши в тому числі п. 6.5.1 ККОЕЕ, оскільки з моменту встановлення лічильника з 02 жовтня 2012 року до моменту виявлення порушення 01 листопада 2024 року перевірка жодного разу не проводилась. 
При перевірці 01 листопада 2024 року жодного порушення в роботі лічильника виявлено не було, отримавши акт про виконання робіт він навіть не підозрював про наявні аварійні покази лічильника, оплата по яким ляже непомірним тягарем на нього. При цьому лічильник продовжував показувати помилкові покази станом на дату припинення електропостачання, про що він знову звертався на гарячу лінію ДТЕК, однак звернення було проігноровано, а отже невідомо, як буде поводити себе лічильник при відновленні йому електропостачання. 
Позивач вважає, що збій в роботі лічильника відбувся не з його вини, він виконував обов`язки споживача щодо вчасної оплати за електропостачання та повідомлення ДТЕК про можливі порушення в роботі лічильника, у зв`язку з чим просить задовольнити вимоги.
На підставі наведенного вище, збільшивши позовні вимоги, позивач просив суд визнати незаконними дії АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» щодо нарахування по пр. 200-річчя Кривого Рогу, 14/70 м. Кривого Рогу за електроенергію 3881кВт/год. за період з 01 чернвя 2019 року до 31 жовтня 2024 року, відновити становище, яке існувало до порушення його прав з боку АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», визнати незаконними дії ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» щодо застосування донарахування суми 5 457,20 грн, зобов`язавши ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» списати вказану заборгованість; зобов`язати ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» невідкладно за власний рахунок організувати та виконати роботи по відновленню електропостачання до вказаного помешкання, замінивши засіб вимірювальної техніки, встановлений за його місцем проживання з некоректно працюючого Нік 2102 № 5218601 на новий з тризоновим обліком вимірювання.
Рішенням Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 26 грудня 2025 року позовні вимоги задоволено частково.
Визнано неправомірними дії Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» щодо донарахування ОСОБА_1 за електроенергію 3 881 кВт/год за період з 01 червня 2019 року до 31 жовтня 2024 року за адресою: АДРЕСА_1 .
У задоволенні іншої частини вимог відмовлено.
Позивач ОСОБА_1 в апеляційній скарзі просить рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 26 грудня 2025 року скасувати в частині відмови у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 та ухвалити в цій частині нове рішення про задоволення вказаних позовних вимог.
Апеляційна скарга, мотивована тим, що незалучення судом першої інстанції в якості співвідповідача по справі Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпровські енергетичні послуги», та, як наслідок, відмова в задоволенні позовних вимог позивача про визнання незаконними дій ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» та зобов`язання ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» вчинити певні дії, є надмірним формалізмом та прямим порушенням ч.1 ст. 51 ЦПК України. 
Відповідач АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» в апеляційній скарзі просить рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 26 грудня 2025 року скасувати в частині визнання неправомірними дії Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» щодо донарахування ОСОБА_1 за електроенергію 3 881 кВт/год за період з 01 червня 2019 року до 31 жовтня 2024 року за адресою: АДРЕСА_1 та ухвалити в цій нове рішення у справі про відмову в задоволенні вказаних позовних вимог. 
Апеляційна скарга мотивована тим, що 01 листопада 2024 року персоналом ОСР, при заміні елементу живлення та зчитуванні інформації з лічильника, на дату перевірки були зафіксовані наступні покази: пік/напівпік/ніч – 002768/005681/005481, загальні покази склали 017811. При цьому зафіксовані покази за аварійною шкалою лічильника 003881, які раніше не були враховані у розрахунках споживача за спожиту електричну енергію, про що складено акт виконання робіт з параметризації/перевірки параметризації. Різниця між загальними показами та сумою показів по зонам доби пік/напівпік/ніч є аварійними показами: 017811-(002768+005681+005481) = 003881. 
Наявність обсягів в аварійній зоні (аварійний тариф) означає, що в приладі обліку відбувся збій часу та дати, обсяг фактично спожитої електричної енергії не відображається на дисплеї лічильника, у зв`язку з чим не був врахований в розрахунку обсягу спожитої електроенергії. 
Ураховуючи вказану інформацію проведено вичитку даних лічильника на предмет визначення періоду його виникнення та на підставі цих даних проведено корегування попередніх нарахувань, згідно періоду, в який виникли обсяги споживання зафіксованого обсягу спожитої електроенергії за аварійною шкалою лічильника. 
За результатами вичитки встановлено період неврахування обсягу спожитої електроенергії у розрахунках з 13 червня 2019 року, а тому із вказаного періоду було проведено донарахування в обсязі 3881 кВт/год за період 01 червня 2019 року до 31 жовтня 2024 року з розподілом даного обсягу по зонам доби відповідно до вимог 8.6.11, 8.6.12 ККОЕЕ. 
Таким чином твердження відповідача щодо несправності лічильника не відповідають дійсності, оскільки заміни елементу живлення достатньо для відновлення всіх функцій лічильника електроенергії. 
Апелянт наголошує на тому, що неналежний стан роботи елементу живлення не впливає на загальний облік електроенергії,а лише не дозволяє візуально побачити об`єми споживання диференційованими за періодами часу, оскільки за відсутності елементу живлення прилад обліку не відображає дату та час. 
Крім того, на виконання вимог п. 6.5.2 ККОЕЕ позивач не звертався із вимогою щодо проведення експертизи.
Також апелянт посилається на те, що судом першої інстанції порушено норми процессуального права, оскільки прийнято до розгляду заяву про збільшення розміру позовних вимог, яка, фактично є заявою про зміною позовних вимог, при цьому в заяві про збільшення позовних вимог позивачем заявлено дві вимоги до третьої строни усправі, що також є порушенням норм процесульного права. 
Відзиви на апеляційні скарги не подано.
Заслухавши суддю-доповідача, позивача ОСОБА_1 та його представника – адвоката Єгорова Є.С., які, кожен окремо, підтримали подану позивачем апеляційну скаргу та заперечували проти задоволення апеляційної скарги відповідача, представника АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» - Федько Н.Б., яка підтримала апеляційну скаргу відповідача та заперечувала проти задоволення апеляційної скарги позивача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах заявлених позовних вимог та доводів апеляційної скарги, за наявними матеріалами справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, з наступних підстав.
Судом установлено та з матеріалів справи убачається, що позивач ОСОБА_1 є споживачем послуг електричної енергії, що надаються та споживаються за адресою: АДРЕСА_1 .
06 грудня 2013 року між ОСОБА_1 , як споживачем, та КМВЕ ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», як постачальником, укладено договір № 8236070 про користування електричною енергією для побутових споживачів Дніпропетровської області (а.с. 8-13 - копія договору з додатком), а 02 жовтня 2012 року на підставі акту про виконання технічної перевірки енергопостачальною компанією позивачу по пр. 200-річчя Кривого Рогу, 14/70 м. Кривого Рогу встановлено лічильник № 5218601 тип Нік 2102 з показами лічильника 000002 (а.с. 14 - копія акту).
01 листопада 2024 року представниками АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» складено акт виконання робіт з параметризації/перевірки параметризації за адресою проживання ОСОБА_1 , у якому зазначені покази лічильника електричної енергії до параметризації в активній фазі споживання: 002767, 005679, 005480, 003880, 017808 (а.с. 15 – копія акту), який було передано до електропостачальника ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги», яким і було на підставі вказаного акту донараховано ОСОБА_1 5 457,20 грн, що підтверджується рахунком за електроенергію № 254301852093 від 31 жовтня 2024 рооку (а.с. 19 - копія рахунку)
13 лютого 2025 року ОСОБА_1 сформовано попередження про відключення № 22001730558 на суму боргу 6 684,15 грн, в тому числі прострочена заборгованість вс умі 5 855,27 грн., за яку можливе відключення, у зв`язку з несплатою заборгованості згідно попередження електропостачальник ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» надав заяву до ОСР щодо припинення електропостачання споживачу, за інформацією якого споживачу припинено електропостачання 24 березня 2025 року, що підтверджується відповідним повідомленням ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» від 27 березня 2025 року (а.с. 23 - копія повідомлення).
Звертаючись до суду з позовом про визнання дій незаконними та зобов`язання вчинити певні дії, позивач посилався на те, що збій в роботі лічильника, внаслідок якого йому було напраховано суму боргу, відбувся не з його вини, він виконував обов`язки споживача щодо вчасної оплати за електропостачання та повідомлення ДТЕК про можливі порушення в роботі лічильника.
Задовольняючи позовні вимоги позивача в частині визнання неправомірними дії АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» щодо донарахування ОСОБА_1 за електроенергію 3 881 кВт/год за період з 01 червня 2019 року до 31 жовтня 2024 року за адресою: АДРЕСА_1 , суд першої інстанції виходив з їх доведеносі.
Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне. 
Відповідно до статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Статтею 16 цього Кодексу передбачено, що кожна особа має право звернутися досуду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
За змістом зазначених норм права, суд, шляхом вчинення провадження у справах здійснює захист осіб, права та охоронювані законом інтереси яких порушені або оспорюються. Розпорядження своїм правом на захист є приписом цивільного законодавства і полягає у наданні особі, яка вважає свої права порушеними, невизнаними або оспорюваними, можливості застосувати способи захисту, визначені законом або договором.
Установивши наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, про захист яких подано позов, суд з`ясовує наявність чи відсутність факту їх порушення або оспорення і відповідно ухвалює рішення про захист порушеного права або відмовляє позивачеві у захисті, встановивши безпідставність та (або) необґрунтованість заявлених вимог.
Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.
Положеннями частини 1 статті 4 Закону України «Про ринок електричної енергії» встановлено, що учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються договори, серед яких можуть бути і договір про надання послуг з розподілу, про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг, тощо.
Частиною четвертою статті 46 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що оператор системи розподілу надає послуги з розподілу електричної енергії на підставі договорів про надання послуг з розподілу. Договори про надання послуг з розподілу є публічними договорами приєднання та укладаються на основі типових договорів, форма яких затверджується Регулятором. Оплата послуг з розподілу здійснюється за тарифами, які регулює Регулятор відповідно до затвердженої ним методики. Тарифи на послуги з розподілу електричної енергії оприлюднюються операторами систем розподілу в порядку та строки, визначені нормативно-правовими актами, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.
Постачання електричної енергії електропостачальниками здійснюється з дотриманням правил роздрібного ринку (ч. 6 ст. 56 Закону України «Про ринок електричної енергії»).
Споживач зобов`язаний, зокрема, сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів, дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів (ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії»).
Відповідно до частини першої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, неподання або несвоєчасне подання звітності, передбаченої цим Законом, а також надання недостовірної інформації у такій звітності.
Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 14 березня 2018 року № 312 (ПРРЕЕ), врегульовано взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.
Пунктом 3.1.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ) передбачено, що постачання (продаж) електричної енергії споживачу здійснюється за договором про постачання електричної енергії споживачу обраним споживачем електропостачальником, який отримав відповідну ліцензію, за вільними цінами, крім постачання електричної енергії постачальником універсальної послуги або постачальником «останньої надії». Ціни (тарифи) на послуги постачальника універсальних послуг, постачальника «останньої надії» визначаються у встановленому законодавством порядку.
Пунктом 3.1.7 ПРРЕЕ передбачено, що договір між електропостачальником та споживачем укладається, як правило, шляхом приєднання споживача до розробленого електропостачальником договору на умовах комерційної пропозиції, опублікованої електропостачальником.
Пунктом 5.1.19 Правил встановлено, у квартирах, будинках, приватних домогосподарствах або інших об`єктах індивідуального побутового споживача, розташованих да однією адресою, установлюється один засіб комерційного обліку (електролічильник) для побутових потреб незалежно від кількості господарських будівель.
Відповідно до п. 4.12 ПРРЕЕ розрахунки між споживачем та електропостачальником здійснюються згідно з даними, отриманими від адміністратора комерційного обліку в порядку, передбаченому Кодексом комерційного обліку, про обсяги поставленої, розподіленої (переданої) та купленої електричної енергії.
За підпунктами 1, 20 п.5.5.5. ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів) та не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.
Відповідно до 8.6.1 VIII Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 311 (далі - Кодекс комерційного обліку), зчитування показів з лічильників, встановлених у споживачів, може здійснюватися споживачем, а також оператором системи або ППКО (у ролі ОЗД) відповідно до цього Кодексу та умов договору.
Відповідно до 8.6.2 Кодексу комерційного обліку індивідуальні побутові споживачі зобов`язані щомісяця зчитувати фактичні покази зі всіх лічильників, встановлених на об`єкті споживача, для яких відсутня можливість дистанційного зчитування даних, та надавати їх до кінця третього календарного дня місяця, що настає за розрахунковим, відповідному оператору системи розподілу або ППКО (у ролі ОЗД) у будь-який спосіб, передбачений ККОЕЕ.
Відповідно до положень п. 6.5.18-6.5.21, 6.5.23, 6.5.25, 6.5.27 Кодексу комерційного обліку, у разі сумніву індивідуального побутового споживача у правильній роботі вузла обліку він може звернутися до оператора системи для забезпечення проведення позачергового контрольного огляду, технічної перевірки вузла обліку або експертизи засобів комерційного обліку. Якщо відповідні засоби комерційного обліку належать оператору системи або індивідуальному побутовому споживачу, позачерговий контрольний огляд та технічна перевірка вузла обліку, засобів комерційного обліку та схем їх підключення мають бути здійснені оператором системи безкоштовно протягом 20 робочих днів з дня реєстрації звернення споживача, а експертиза засобів комерційного обліку протягом 20 робочих днів з дня оплати споживачем її вартості. Якщо за результатами позачергового контрольного огляду, технічної перевірки та/або експертизи буде встановлено, що порушення обліку відбулося з вини оператора системи, він має повернути споживачу сплачені ним кошти за їх проведення в узгоджений зі споживачем спосіб. Експертиза засобів комерційного обліку у частині дослідження його відповідності метрологічним характеристикам та умовам експлуатації здійснюється відповідно до порядку, затвердженого центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері технічного регулювання. Результати, отримані під час експертизи, зазначаються в експертному висновку. Споживач (уповноважена споживачем особа за довіреністю) має право бути присутнім при проведенні метрологічної експертизи засобів комерційного обліку.
Апеляційний суд враховує, що у відповідності до пункту 5.1.1. підпункту 3 ПРРЕЕ оператор системи має право проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії; та вимагати від Споживача відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача (пункт 5.1.1. підпункт 14).
Згідно п.п. 4 п.5.5.5 ПРРЕЕ споживач зобов`язаний здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення та умов договору. Кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунку (п.8.2.7 ПРРЕЕ).
Положеннями пункту 5.5.5. підпункт 6 ПРРЕЕ передбачено, що споживач зобов`язаний забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України.
Відповідно до приписів п. 6.5.1.-6.5.3., 6.5.10., 6.5.13. Кодексу комерційного обліку електричної енергії оператор системи зобов`язаний згідно з затвердженими графіками за місцем провадження господарської діяльності з розподілу/передачі електричної енергії проводити: контрольний огляд ЗКО споживачів та зчитування даних з лічильників електричної енергії, де не забезпечено гарантоване щодобове автоматизоване дистанційне зчитування даних, не рідше одного разу на шість місяців; технічну перевірку вузлів обліку для непобутових та колективних побутових споживачів не рідше одного разу на три роки; технічну перевірку вузлів обліку для індивідуальних побутових споживачів не рідше одного разу протягом половини міжповірочного інтервалу лічильника, встановленого у вузлі обліку.
Контрольний огляд вузлів обліку та схем їх підключення у споживачів проводяться у присутності споживача або іншої особи, що допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). Допускається здійснення ОСР та/або ППКО (у ролі ОЗД) контрольного локального зчитування показів лічильника у побутового споживача без його участі, якщо вузол обліку споживача встановлено на сходовій клітці, ввідно-розподільчих щитах (шафах) на фасаді будівлі чи спецконструкціях на межі земельної ділянки.
Під час здійснення контрольного огляду вузлів обліку та ЗКО має бути виконаний комплекс робіт (без використання спеціальних технічних засобів) щодо візуального обстеження цілісності засобів комерційного обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та пломбувального матеріалу та наявності відбитків їх тавр, проведені візуальна перевірка стану індикаторів магнітного та/або електричного полів, встановлених на/у ЗКО, виявлення самовільних підключень, а також зняття показів засобів комерційного обліку та перевірка часу годинників інтервальних засобів комерційного обліку.
Факт проведення контрольного огляду/технічної перевірки та пломбування/розпломбування має бути зафіксований актом контрольного огляду/технічної перевірки та актом пломбування/розпломбування із зазначенням результатів контрольного огляду/технічної перевірки/ пломбування/розпломбування, прізвищ та номерів службових посвідчень уповноважених представників оператора системи, які проводили контрольний огляд/технічну перевірку/пломбування/розпломбування, та інформації про інших осіб, які були присутні під час проведення контрольного огляду/технічної перевірки/ пломбування/розпломбування.
Акти контрольного огляду/технічної перевірки та пломбування/розпломбування складаються у паперовій або за згодою сторін в електронній формі із застосування програмно-технічних засобів та електронного підпису і підписуються всіма особами, які були присутні під час проведення контрольного огляду/технічної перевірки/пломбування/розпломбування.
Згідно абз. 5 п. 8.6.11. Кодексу комерційного обліку електричної енергії у разі сумніву споживача у правильності розрахунку величини середньодобового обсягу споживання електричної енергії він може звернутися до оператора системи або відповідного ППКО для здійснення контрольного зчитування та звірки показів або надання детальних пояснень щодо здійсненого розрахунку та/або ініціювати розгляд та вирішення суперечки згідно з цим Кодексом.
Позивач по справі, 31 серпня 2024 року, при знятті показань лічильника електроенергії помітив, що на дисплеї миготів символ « ІНФОРМАЦІЯ_1 », у зв`язку з чим у перший робочий день, а саме 02 вересня 2024 року повідомив на гарячу лінію ТОВ «Дніпровські електричні послуги» щодо можливої несправності лічильника, та самостійно передав покази лічильника електроенергії через систему Новаком. 
01 листопада 2024 року представниками АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» складено акт виконання робіт з параметризації/перевірки параметризації за адресою проживання ОСОБА_1 , у якому зазначені покази лічильника електричної енергії до параметризації в активній фазі споживання: 002767, 005679, 005480, 003880, 017808, який було передано до електропостачальника ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги», яким і було на підставі вказаного акту донараховано ОСОБА_1 5 457,20 грн, що підтверджується рахунком за електроенергію № 254301852093 від 31 жовтня 2024 року (а.с.19 - копія рахунку).
Колегія суддів звертає увагу на те, що відповідно до частини 3 статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина 1статті 76 ЦПК України).
Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Водночас, в даному випадку, сам факт наявності параметризації/перевірки параметризації за адресою проживання ОСОБА_1 , у якому зазначені покази лічильника електричної енергії до параметризації в активній фазі споживання, на переконання колегії суддів, не свідчить про правомірність донарахування позивачу суми в розмірі 5 457,20 грн, оскільки з боку позивача в даному випадку відсутні будь які порушення.
Документи відповідача не містять інформації щодо наявності необлікованого (облікованого частково) обсягу електроенергії або висновків про те, що позивачем було вчинено порушення, що призвело до викривлення даних обліку обсягу електроенергії, на підставі чого енергопостачальною компанією здійснено відповідний розрахунок. Також матеріали справи не містять відомостей про те, з яких саме причин в показах лічильника електричної енергії, відповідно до параметризації в активній фазі споживання, відбувався збій. 
Для покладення на споживача відповідальності у виді додаткового нарахування вартості обсягу споживання електричної енергії вимагається встановлення фактів несанкціонованого втручання споживача у роботу засобу вимірювальної техніки (лічильника) та викривлення даних обліку споживання, чого в даному випадку встановлено не було, тому суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про доведеність позовних вимог позивача в частині визнання неправомірними дії АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» щодо донарахування ОСОБА_1 за електроенергію 3 881 кВт/год за період з 01 червня 2019 року до 31 жовтня 2024 року за адресою: АДРЕСА_1 .
Доводи апеляційної скарги відповідача вказаних висновків суду першої інстанції не спростовують.
Відмовляючи в задоволенні позовних вимог позивача в частині зобов`язання третьої особи у справі ТОВ «Дніпровські електромережі» визнати незаконними дії щодо нарахування суми 5 457,20 грн, покладення обов`язку списання заборгованості, організації та виконання робіт по відновленню електропостачання та заміни засобу вимірювальної техніки, суд першої інстанції, суд першої інстанції виходив з того, що в цій частині позов пред`явлено до неналежного відповідача.
Колегія суддів погоджується зтаким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.
01 січня 2019 року вступила в дію державна реформа ринку електричної енергії, відповідно до якої процес забезпечення споживачів електроенергією здійснюють дві нові структури – Оператор системи розподілу та електропостачальник. АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» є оператором системи розподілу електричної енергії, якому забороняється здійснювати діяльність з виробництва та/або передачі та/або постачання електричної енергії, крім випадків, визначених частиною 11 статті 47 закону України «Про ринок електричної енергії». Таким чином, з 01 січня 2019 року оператор системи розподілу АТ «Дніпровські електромережі» не нараховує заборгованість за спожиту електричну енергію, а отже не має можливість списати заборгованість за період з 01 червня 2019 року до 31 жовтня 2024 року. оскільки ця заборгованість утворилась перед іншою юридичною особою, а отже в цій частині АТ «Дніпровські електромережі» є неналежним відповідачем. 
Стосовно відновлення електропостачання до квартири позивача, то вказана вимога є похідною від першої, а купівля-продаж електроенергії, як і проведення розрахунків за нею, не входить до компетенції АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», перед відповідачем у позивача заборгованість відсутня, а тому оскільки ініціатором припинення електропостачання був не відповідач, то і підстави для відновлення електропостачання без відповідного звернення електропостачальника відсутні.
Відповідно до правової позиції викладеної в постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 910/17792/17 (провадження № 12-280гс18), треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача, якщо рішення у справі може вплинути на їхні права чи обов`язки щодо однієї зі сторін. Отже, особа, яка бажає взяти участь у справі як третя особа без самостійних вимог, має перебувати з однією зі сторін у матеріальних правовідносинах, які в результаті прийняття судом рішення у справі зазнають певних змін. Підставою для вступу (залучення) в судовий процес такої третьої особи є її заінтересованість у результатах вирішення спору - ймовірність виникнення в майбутньому в неї права на позов або пред`явлення до неї позовних вимог зі сторони позивача чи відповідача. Водночас предмет спору повинен перебувати за межами цих правовідносин, інакше така особа може мати самостійні вимоги на предмет спору. Для таких третіх осіб неможливий спір про право з протилежною стороною у зазначеному процесі. Якщо такий спір допускається, то ця особа повинна мати становище співвідповідача у справі, а не третьої особи. Отже, не можна покладати на третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, будь-які матеріально-правові обов`язки, а також установлювати чи захищати їх права, тобто винести рішення або ухвалу суду про права чи обов`язки цих третіх осіб.
Доводи апеляційної скарги відповідача вказаних висновків суду першої інстанції не спростовують.
У справі, що розглядається, судом першої інстанції надано відповідь на всі істотні питання, що виникли під час кваліфікації спірних відносин. Наявність у сторін по справі іншої точки зору на встановлені судом обставини та щодо оцінки наявних у матеріалах доказів не спростовує законності та обґрунтованості прийнятих судом першої інстанції рішення та фактично зводиться до спонукання суду апеляційної інстанції до прийняття іншого рішення по справі.
Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів апелянтів по суті спору та їх відображення в оскаржуваному судовому рішенні, питання вмотивованості висновків суду, колегія суддів виходить з того, що у справі, яка переглядається, сторонам надано мотивовану відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин, а доводи, викладені у апеляційних скаргах, не спростовують обґрунтованих і правильних висновків суду першої інстанції.
Наведені апелянтами в апеляційних скаргах доводи не можуть бути взяті до уваги колегією суддів, оскільки вони фактично зводяться до переоцінки доказів та незгодою з висновками суду по їх оцінці. Проте відповідно до вимог ст.89 ЦПК України оцінка доказів є виключною компетенцією суду, переоцінка доказів діючим законодавством не передбачена.
Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.
Отже, вирішуючи спір, суд першої інстанції в достатньо повному обсязі встановив права і обов`язки сторін, що брали участь у справі, обставини справи, перевірив доводи і заперечення сторін, дав їм належну правову оцінку, ухвалив рішення, яке відповідає вимогам закону. Висновки суду обґрунтовані і підтверджуються письмовими доказами.
За таких обставин, колегія суддів вважає, що рішення суду ухвалено з дотриманням норм матеріального і процесуального законодавства, у зв`язку із чим апеляційні скарги підлягають залишенню без задоволення, а рішення суду - залишенню без змін.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381, 382, 384 ЦПК України, суд,
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційні скарги  ОСОБА_1 таАкціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» - залишити без задоволення. 
Рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 26 грудня 2025 рокузалишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту постанови.
Повне судове рішення складено 07 травня 2026 року. 

Головуючий: 

Судді: