Справа № 991/136/26
Провадження 1-кп/991/2/26

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 квітня 2026 року           м.Київ

Вищий антикорупційний суд у складі колегії суддів:
головуючої судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,
захисників ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 ,
представника потерпілого ОСОБА_15 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі суду обвинувальний акт у кримінальному провадженні №52023000000000229 від 23.05.2023, за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209 КК України, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України, ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
06.01.2026 до Вищого антикорупційного суду надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 52023000000000229 від 23.05.2023 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч.2 ст.28, ч. 2 ст. 364 КК України, ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України, ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27, ч.5 ст.191 КК України.
Ухвалою суду від 06.01.2026 у справі призначено підготовче судове засідання.
09.01.2026 ухвалою суду задоволено клопотання обвинуваченого ОСОБА_7 про колегіальний розгляд кримінального провадження.
Відповідно до протоколу автоматизованого визначення складу колегії суддів для розгляду цього кримінального провадження визначено колегію у складі: головуючої судді ОСОБА_1 та суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .
У підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, оскільки відсутні підстави для прийняття рішень, передбачених п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України. Зазначив, що обвинувальний акт викладений з дотриманням вимог Кримінального процесуального кодексу України у частині його змісту і форми. Кримінальне провадження підсудне Вищому антикорупційному суду. Підстави для закриття кримінального провадження, передбачені ст. 284 КПК України, відсутні. Розгляд справи прокурор вважав необхідним здійснювати у відкритому засіданні.
Ухвалами колегії суддів від 02.03.2026 відмовлено у задоволенні клопотань захисників ОСОБА_11 , ОСОБА_14 , ОСОБА_13 , ОСОБА_10 про повернення обвинувального акта прокурору та клопотання захисника ОСОБА_10 про закриття кримінального провадження на підставі п.10 ч.1 ст.284 КПК України.
Обвинувачені та їх захисники не заперечували проти призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта, вважали за можливе проводити судовий розгляд у відкритому судовому засіданні. 
Крім того, захисник ОСОБА_12 подав до суду заперечення на ухвали слідчих суддів та скарги на рішення детектива; захисник ОСОБА_14 також подав скарги на рішення та дії детективів; захисники ОСОБА_10 та ОСОБА_12 звернулися до суду з клопотаннями про витребування документів.
Представник потерпілого просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду та надав для спільного розгляду позовну заяву, не заперечував проти відкритого судового процесу.
Дослідивши обвинувальний акт з додатками, заслухавши думки учасників судового провадження, суд зазначає таке.
Відповідно до ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення: 1) затвердити угоду або відмовити в затвердженні угоди та повернути кримінальне провадження прокурору для продовження досудового розслідування в порядку, передбаченому ст. 468-475 цього Кодексу; 2) закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених п. 5-8, 10 ч. 1, ч. 2 ст. 284 цього Кодексу; 3) повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу; 4) направити обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження; 5) призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру; 6) доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь.
У підготовчому судовому засіданні учасники судового провадження не повідомляли про укладання угод у порядку ст. 468-470, 472-475 КПК України.
Суд не встановив підстав для закриття кримінального провадження, передбачених п. 5-8, 10 ч. 1, ч. 2 ст. 284 КПК України.
Обвинувальний акт містить всі структурні елементи, передбачені ст. 291 КПК України. До нього долучені передбачені ч. 4 ст. 291 КПК України додатки, а саме: реєстр матеріалів досудового розслідування, розписки про отримання копій обвинувального акта та реєстру матеріалів досудового розслідування.
Кримінальне провадження, відповідно до ст. 33-1 КПК України, підсудне Вищому антикорупційному суду.
Ураховуючи, що ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 обвинувачуються у вчиненні, зокрема, кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.191 КК України, яке відповідно до ч. 6 ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином, суд підстав для складання досудової доповіді не встановив.
З огляду на відсутність підстав для прийняття рішень, передбачених п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, суд дійшов висновку про необхідність призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта.
За змістом ч. 2 ст. 315 КПК України, з метою підготовки до судового розгляду суд: 1) визначає дату та місце проведення судового розгляду; 2) з`ясовує, у відкритому чи закритому судовому засіданні необхідно здійснювати судовий розгляд; 3) з`ясовує питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді; 4) розглядає клопотання учасників судового провадження; 5) вчиняє інші дії, необхідні для підготовки до судового розгляду.
Щодо дати та місця проведення судового розгляду.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 315 КПК України з метою підготовки до судового розгляду суд визначає дату та місце проведення судового розгляду.
Судовий розгляд має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення (ч. 2 ст. 316 КПК України).
Так, суд вважає за можливе призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні у залі судових засідань у приміщенні Вищого антикорупційного суду, за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 42А.
Дату засідання суд визначає з урахуванням затвердженого графіку відпусток суддів, які входять до складу колегії, а також графіку раніше запланованих судових засідань в інших кримінальних, цивільних, адміністративних провадженнях.
Щодо гласності судового розгляду.
Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 315 КПК України з метою підготовки до судового розгляду суд з`ясовує у відкритому чи закритому судовому засіданні необхідно здійснювати судовий розгляд.
Від учасників судового провадження клопотань про здійснення судового розгляду в закритому судовому засіданні не надходило.
Також судом не встановлені обставини, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, які могли б бути підставою для ухвалення рішення про здійснення судового розгляду у закритому судовому засіданні.
Тому, з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження, суд дійшов висновку про здійснення судового розгляду у відкритому судовому засіданні із забезпеченням повного його фіксування за допомогою технічних засобів.
Щодо складу осіб, які братимуть участь у судовому розгляді.
Згідно з ч. 2 ст. 318 КПК України судовий розгляд здійснюється в судовому засіданні з обов`язковою участю сторін кримінального провадження, крім випадків, передбачених цим Кодексом. У судове засідання викликаються потерпілий та інші учасники кримінального провадження.
Відповідно до матеріалів справи учасниками кримінального провадження №52023000000000229 від 23.05.2023 є: прокурор, представник потерпілого, обвинувачені, їх захисники, а отже судовий розгляд слід проводити за участі цих осіб.
Також, зі змісту обвинувального акту встановлено, що обвинувачені ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ймовірно, заволоділи коштами у сумі 25 975 440 грн, а також обвинувачені ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , ймовірно, заволоділи коштами у сумі 1 340 000 грн, чим завдали шкоди Міністерству оборони України.
Міністерством оборони України подано цивільний позов до обвинувачених про стягнення майнової шкоди, завданої кримінальними правопорушеннями, а саме з ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 у сумі 25 975 440 грн, та з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у сумі 1 340 000 грн.
За результатами перевірки позову колегією суддів не встановлено його невідповідності ст. 128 КПК України, ст. 175-177 ЦПК України, а також не встановлено підстав, які перешкоджають суду розглянути цивільний позов разом з обвинувальним актом у цьому кримінальному провадженні.
З урахуванням вищевикладеного, цивільний позов слід прийняти до розгляду в одному провадженні з обвинувальним актом.
Щодо заперечень на ухвали слідчих суддів.
Захисник ОСОБА_12 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_7 , подав до суду заперечення на ухвали слідчих суддів Вищого антикорупційного суду від 05.09.2023 № 991/7802/23, від 08.11.2023 № 991/9786/23, від 03.01.2024 № 991/49/24 про проведення негласних слідчих (розшукових) дій щодо ОСОБА_7 (т. 5, а.с. 190-207).
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 309 КПК України встановлено вичерпний перелік ухвал слідчих суддів, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку під час досудового розслідування. Інші ухвали слідчих суддів, згідно з ч. 3 ст. 309 КПК України, окремому оскарженню не підлягають, а заперечення проти них можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Отже, подання заперечень на ухвали слідчих суддів на стадії підготовчого судового засідання є передбаченим процесуальним правом сторони захисту та способом висловлення незгоди з відповідними процесуальними рішеннями, які не могли бути предметом апеляційного перегляду під час досудового розслідування. Разом із тим сама по собі реалізація такого права не означає обов`язку суду на цій стадії здійснювати перевірку законності й обґрунтованості зазначених ухвал по суті або надавати оцінку доказам, отриманим унаслідок їх виконання.
Положення глави 27 КПК України, якими врегульовано порядок проведення підготовчого судового засідання, визначають коло питань, що підлягають вирішенню судом до початку судового розгляду, зокрема щодо підсудності, наявності підстав для закриття провадження, повернення обвинувального акта, обрання чи зміни заходів забезпечення кримінального провадження, а також інших процесуальних питань, необхідних для призначення справи до розгляду. Водночас зазначені норми не передбачають окремої процедури розгляду заперечень на ухвали слідчих суддів, порядку дослідження відповідних матеріалів чи ухвалення самостійного процесуального рішення за наслідками такого розгляду.
Суд також бере до уваги, що доводи сторони захисту, наведені у запереченнях, фактично стосуються законності надання дозволів на проведення негласних слідчих (розшукових) дій, дотримання вимог кримінального процесуального закону при їх санкціонуванні та, як наслідок, допустимості відомостей і матеріалів, отриманих у результаті таких дій. Оцінка наведених обставин нерозривно пов`язана з дослідженням доказів у їх сукупності, перевіркою джерел їх отримання, змісту відповідних матеріалів та впливу можливих порушень на допустимість конкретних доказів.
Вирішення зазначених питань на стадії підготовчого судового засідання є передчасним, оскільки відповідно до засад кримінального провадження оцінка доказів здійснюється судом під час судового розгляду після безпосереднього дослідження доказів, заслуховування учасників провадження та з дотриманням принципів змагальності і безпосередності. Надання оцінки доводам захисту щодо допустимості доказів до початку їх дослідження могло б призвести до фактичного вирішення питань, які належать до предмета розгляду справи по суті.
За таких обставин суд доходить висновку, що подані захисником заперечення підлягають долученню до матеріалів кримінального провадження, а наведені у них доводи мають бути перевірені та оцінені судом на відповідній стадії судового провадження під час розгляду справи по суті, після дослідження доказів у встановленому законом порядку.
Щодо скарг, поданих у порядку ч. 2 ст. 303 КПК України
Протягом підготовчого провадження захисниками подано низку скарг на рішення та дії органу досудового розслідування.
Від захисника ОСОБА_12 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_7 , надійшли скарги на:
- постанову старшого детектива ОСОБА_16 від 22.02.2024 про залучення спеціаліста (том 4, а.с. 130-133),
- постанову старшого детектива ОСОБА_16 від 20.03.2024 про призначення судової економічної експертизи (том 4, а.с. 137-141).
Від захисника ОСОБА_14 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_9 , надійшли скарги на:
- постанову детектива ОСОБА_17 від 06.01.2025 про призначення комплексної судової комп`ютерно-технічної експертизи та експертизи електронних комунікацій (том 12, а.с.1-14),
- постанову детектива ОСОБА_17 від 18.03.2025 про залучення спеціалістів (том 12, а.с. 15-22; 199-208),
- дії детектива ОСОБА_17 від 31.03.2025 щодо складання протоколу огляду (том 12, а.с.172-177),
- постанову детектива ОСОБА_17 від 27.11.2024 про призначення комплексної криміналістичної експертизи звукозапису та лінгвістичної експертизи усного мовлення (том 12, а.с. 178-189),
- дії детектива ОСОБА_17 від 15.07.2024 щодо складання протоколу за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії (том 12, а.с. 209-217),
- дії детектива ОСОБА_17 від 01.08.2024 щодо складання протоколу огляду (том 12, а.с. 165-171),
- дії детектива ОСОБА_17 від 17.03.2025 щодо складання протоколу огляду (том 12, а.с.190-198).
З сукупного аналізу вимог і мотивів скарг випливає, що позиція сторони захисту ґрунтується на незгоді з рішеннями й діями органу досудового розслідування. Захист ставить під сумнів легітимність доказів, отриманих внаслідок прийняття слідством відповідних рішень та вчинення дій.
Відповідно до ч. 2 ст. 303 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, які не підлягають оскарженню під час досудового розглядання, можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього Кодексу.
За змістом п.10, 24 ч.1 ст. 3, ст. 314-316 КПК України підготовче судове провадження є обов`язковою, самостійною стадією кримінального провадження, основною метою проведення якого є визначення судом можливості на законних підставах призначити судовий розгляд на підставі, зокрема, обвинувального акта.
З положень ч. 3 ст. 314 та ст. 315 КПК України випливає, що у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти обмежене коло рішень.
Системне тлумачення норм, викладених у ч. 2 ст. 303, ст. 314-316 КПК України, дає підстави для висновку, що кримінальним процесуальним законодавством не передбачено право суду в підготовчому судовому засіданні ухвалити за результатом розгляду скарг одне з рішень, передбачених ч.2 ст. 307 КПК України, яке вправі прийняти слідчий суддя в рамках судового контролю під час досудового розслідування, зокрема, скасувати рішення чи зобов`язувати вчинити дію.
Отже скарги на процесуальні рішення та дії детективів, які не підлягають оскарженню слідчому судді та подані під час підготовчого судового засідання, на відповідній стадії мають бути враховані судом лише з огляду на те, чи впливають викладені у них доводи на прийняття рішень, передбачених статтями 314-316 КПК України.
Відповідна позиція суду узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 10.04.2025 у справі № 175/1958/22, згідно якої на стадії підготовчого судового засідання суд першої інстанції має вирішувати лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами, та виключно в межах, передбачених ст. 314 КПК України.
Крім того суд зазначає, що оцінка законності процесуальних рішень, дій детективів і дотримання ними належної правової процедури без комплексного дослідження матеріалів провадження є неможливою.
Втім, з огляду на специфіку завдань та цілей підготовчого провадження, характер рішень, які можуть бути прийняті за наслідками підготовчого судового засідання, у суду на даній стадії відсутні повноваження та можливості досліджувати докази, надавати їм оцінку з точки зору їх допустимості, що становить предмет судового розгляду, а таким чином робити висновки щодо законності/незаконності дій чи рішень, прийнятих на досудовому розслідуванні.
Таким чином суд констатує, що об`єктивно позбавлений процесуального інструментарію для змістовного вирішення скарг захисту, а суто формальний розгляд скарг не здатний надати реальне відновлення порушеного права.
Оцінюючи ефективність наявних засобів правового захисту в розумінні ст. 13 ЄКПЛ, ЄСПЛ неодноразово зазначав, що наявність формальної процедури оскарження без реального змістовного розгляду скарги не відповідає вимогам ефективного засобу правового захисту у розумінні Конвенції.
Таким чином формальний розгляд скарги у підготовчому засіданні без можливості дослідити докази, що підтверджують або спростовують доводи скаржника, становив би виключно ілюзію захисту, а не його реальне забезпечення.
Відповідно до ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з дотриманням принципу верховенства права. Кримінальний процесуальний закон застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (ст. 9 КПК України). Суд зобов`язаний тлумачити норми КПК України в системному зв`язку з ЄКПЛ та практикою ЄСПЛ таким чином, щоб забезпечити, а не унеможливити ефективний захист прав учасників провадження.
Виходячи з наведеного, суд застосовує системне та телеологічне тлумачення норм КПК України. Мета ч. 2 ст. 303 КПК України полягає у тому, щоб скарга на рішення слідчого, прийняте після завершення досудового розслідування, не залишилась поза увагою суду. Спосіб реалізації цієї мети повинен визначатися з урахуванням усієї системи норм КПК України - зокрема тих, що регулюють стадії дослідження та оцінки доказів.
Єдиним несуперечливим варіантом тлумачення, що забезпечує як дотримання процесуальної архітектури КПК України, так і стандарт ефективності засобу захисту за ст. 13 ЄКПЛ, є наступний: скарга приймається судом у підготовчому засіданні, долучається до матеріалів провадження, а її змістовний розгляд здійснюється під час судового розгляду - тієї стадії, де суд наділений усіма необхідними процесуальними повноваженнями для дослідження та оцінки матеріалів.
Такий підхід узгоджується з принципом, відповідно до якого норма права не може тлумачитись у спосіб, що робить її застосування практично нездійсненним (effet utile), а права учасника провадження - ілюзорними.
На підставі вищевикладеного, колегія суддів вважає за необхідне долучити до матеріалів кримінального провадження скарги захисників ОСОБА_12 та ОСОБА_14 та надати оцінку висловленим у них доводам у ході судового розгляду.
Доводи сторони захисту будуть предметом безпосередньої оцінки під час судового розгляду, про що чітко доведено до відома учасників процесу, вказаний порядок узгоджується з викладеною у скаргах позицією захисту щодо процедури їх розгляду. Наведені обставини забезпечують процесуальну передбачуваність дій суду для учасників провадження, що є обов`язковою умовою справедливого судового розгляду, та втілюють принцип юридичної визначеності як фундаментального елемента верховенства права.
За вказаних умов невирішення на етапі підготовчого провадження поставлених у скаргах питань жодним чином не порушує права та інтереси обвинувачених.
Щодо клопотань про витребування документів.
Сторона захисту у порядку п. 4 ч. 2 ст. 315 КПК України звернулась із клопотаннями про витребування документів.
Захисник ОСОБА_10 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , прохав витребувати у прокурора документи, що не мають грифу таємності, - протоколи проведення негласних слідчих (розшукових) дій, за результатами виконання ухвал слідчих суддів Вищого антикорупційного суду, а саме щодо:
- ОСОБА_18 , ухвала від 03.01.2024, справа № 991/44/24 (том 13, а.с. 143-157);
- ОСОБА_19 , ухвали від 05.09.2023, справа №991/7800/23; від 08.11.2023, справа №991/9790/23 (том 14, а.с.1-30);
- ОСОБА_20 , ухвала від 04.09.2024, справа № 991/8396/24 (том 14, а.с. 31-51);
- ОСОБА_21 , ухвали від 05.09.2023, справа № 991/7803/23; від 08.11.2023, справа № 991/9788/23; від 03.01.2024, справа № 991/48/24 (том 14, а.с. 52-90);
- ОСОБА_9 , ухвали від 04.09.2024, справа № 991/8394/24; від 04.11.2024, справа №991/12495/24 (том 14, а.с. 91-123);
- ОСОБА_20 , ухвала від 04.11.2024, справа № 991/12496/24 (том 14, а.с. 141-157);
- ОСОБА_22 , ухвала від 05.09.2023, справа № 991/7798/23 (том 15, а.с. 51-68);
- ОСОБА_6 , ухвали від 05.09.2023, справа №991/7799/23; від 08.11.2023, справа №991/9791/23; від 03.01.2024, справа № 991/45/24; від 04.09.2024, справа № 991/8395/24; від 04.11.2024, справа № 991/12494/24 (том 15 а.с. 105-172);
- ОСОБА_8 , ухвали від 05.09.2023, справа № 991/7801/23; від 08.11.2023, справа № 991/9787/23; від 03.01.2024, справа № 991/50/24; від 04.11.2024, справа № 991/12497/24 (том 15, а.с.173-231);
- ОСОБА_23 , ухвала від 04.11.2024, справа № 991/12491/24 (том 18, а.с.1-17);
- ОСОБА_24 , ухвали від 05.09.2023, справа № 991/7804/23; від 08.11.2023, справа №991/9789/23 (том 18, а.с.18-45);
- ОСОБА_25 , ухвала від 04.11.2024, справа № 991/12490/24 (том 18, а.с.46-62);
- ОСОБА_26 , ухвала від 03.01.2024, справа № 991/46/24 (том 18, а.с.63-77);
- ОСОБА_7 , ухвали від 05.09.2023, справа № 991/7802/23; від 08.11.2023, справа №991/9786/23; від 03.01.2024, справа № 991/49/24; від 04.11.2024, справа № 991/12493/24 (том 18, а.с. 78-129).
Необхідність подання таких клопотань захисник мотивує тим, що вищевказані матеріали НСРД є в розпорядженні сторони обвинувачення і не відкриті стороні захисту у порядку ст.290 КПК України, проте вони самі по собі або в сукупності з іншими доказами можуть бути використані для доведення невинуватості обвинувачених та мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні. Вважає, що без їх отримання неможливо всебічно, повно і неупереджено дослідити всі обставини кримінального провадження, надати їм належну правову оцінку, забезпечити прийняття законного судового рішення, а також вибудовувати стратегію та тактику захисту.
Також захисник ОСОБА_10 прохав витребувати від Департаменту оперативно-технічного забезпечення Служби безпеки України копії документів, які не мають грифу таємності, а саме:
- на підставі яких 04.09.2024 та 04.11.2024 проведено НСРД - зняття інформації з електронних комунікаційних мереж ОСОБА_9 , а також які підтверджують дату та час отримання для виконання доручень детектива ОСОБА_17 на їх проведення. Дозвіл надано ухвалами слідчих суддів ВАКС від 04.09.2024, справа № 991/8394/24; від 04.11.2024, справа №991/12495/24 (том 13, а.с. 158-179);
- на підставі яких у період з 04.09.2024 по 11.09.2024 проведено НСРД - зняття інформації з електронних комунікаційних мереж ОСОБА_20 , а також які підтверджують дату та час отримання для виконання доручень детектива ОСОБА_17 на їх проведення. Дозвіл надано ухвалами слідчого судді ВАКС від 04.09.2024, справа № 991/8396/24 (том 13, а.с. 180-198).
Клопотання обґрунтоване тим, що стороні захисту у порядку ст.290 КПК України не відкрито правові підстави для проведення вказаних вище НСРД , як і не відкрито матеріалів, які підтверджують час отримання оперативним підрозділом ДОТЗ СБУ доручень детектива, на підставі яких проводилися такі дії. З огляду на наведене, виникає об`єктивна необхідність перевірки належності та допустимості доказів, отриманих за результатами проведення вказаних слідчих дій.
Також захисник ОСОБА_10 прохав витребувати від Офісу Генерального прокурора електронний документ, в якому зафіксовані дані (інформація) з електронної інформаційної системи Єдиний реєстр досудових розслідувань про кримінальне провадження №52023000000000229 від 23.05.2023.
Необхідність отримання вказаного документа мотивована очевидною невідповідністю фактичним матеріалам кримінального провадження інформації, яка внесена до ЄРДР та відображена у відповідних витягах. Орган досудового розслідування, в порушення вимог ст.214 КПК України, замість належної реєстрації окремого кримінального провадження за фактом здійснення закупівлі у ТОВ «ПТІ» за ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України, здійснив зміну правової кваліфікації та фабули вже зареєстрованого злочину. Такі дії свідчать про ігнорування імперативних вимог щодо обов`язковості внесення відомостей до ЄРДР за кожним окремим фактом вчинення кримінального правопорушення.
У підготовчому судовому засіданні захисник ОСОБА_10 підтримав усі заявлені клопотання, навівши доводи, аналогічні викладеним у них.
Позицію свого захисника підтримав обвинувачений ОСОБА_6 .
Прокурор вважав вказані клопотання безпідставними та заперечував проти їх задоволення. Послався на те, що всі матеріали проведення невідкладних слідчих (розшукових) дій містяться у кримінальному провадженні та будуть надані на дослідження колегії суддів на відповідній стадії судового провадження. Прокурор зазначив, що деякі ухвали слідчих суддів про надання дозволу на проведення НСРД - зняття інформації з електронних комунікаційних мереж повернуті без виконання, чим і пояснюється відсутність відповідних протоколів. Разом із цим увесь рух документів між ДОТЗ СБУ відображено у матеріалах кримінального провадження.
Також зауважив, що єдиним документом з ЄРДР, який має процесуальне значення, є витяг. Інші відомості про рух кримінального провадження, статистичні картки на осіб не мають будь-якого процесуального та доказового значення, а використовуються для формування статистичних даних. Крім того, всі прийняті на досудовому розслідуванні рішення, відомості про які відображаються у Реєстрі, можуть бути оскаржені у порядку ст. 303 КПК України. Сам же факт внесення відомостей про них у реєстр самостійного процесуального значення не має.
Захисник доповнив, що відомості з ЄРДР є необхідними для перевірки дотримання органом досудового розслідування вимог ст. 214 КПК України щодо реєстрації кожного окремого епізоду злочинної діяльності. Невнесення вказаних відомостей до Реєстру свідчить про недотримання процедури, що прямо впливає на законність вчинення процесуальних дій.
Клопотання про витребування документів подав також захисник ОСОБА_12 , який діє в інтересах ОСОБА_7 , де прохав витребувати від Міністерства оборони України в особі Центрального управління забезпечення авіації та ІНФОРМАЦІЯ_5 оригінали організаційно-розпорядчих документів, що діяли в період з 31.05.2022 по 24.10.2023, серед яких посадові повноваження ОСОБА_7 , завдання та функції деяких структурних підрозділів Центрального управління забезпечення авіації та ІНФОРМАЦІЯ_5 .
Клопотання мотивоване тим, що сторона обвинувачення керується копіями вказаних організаційно-розпорядчих документів, що не відповідають оригіналу, адже покладені в обвинувачення редакції завдань і функцій структурних підрозділів не були дійсними на час виконання ОСОБА_7 своїх посадових обов`язків.
У підготовчому судовому засіданні захисник підтримав клопотання, додавши, що незатверджена редакція документів, які визначають повноваження ОСОБА_7 , надана свідком сторони обвинувачення та використана прокурором як більш вигідний варіант. Також зауважив, що вказані у клопотанні документи втратили чинність у 2024 році, тож існує загроза їх знищення.
Позицію свого захисника підтримав обвинувачений ОСОБА_7 .
Прокурор просив відмовити у задоволенні клопотання з огляду на відсутність підстав для витребування вказаних документів, оскільки сторони мають їх завірені належним чином копії. Розбіжності у змісті копій може встановити лише суд під час дослідження доказів. 
Інші учасники судового провадження з боку сторони захисту просили задовольнити клопотання ОСОБА_10 та ОСОБА_12 .
Розглянувши клопотання та врахувавши думки учасників, колегія суддів виходить із такого.
Сукупний аналіз вимог і доводів клопотань свідчить про те, що такі звернення зумовлені наявністю, на переконання захисту, достатніх підстав вважати, що:
- стороною обвинувачення не дотримано вимогу ч.2 ст.290 КПК України та не надано доступ до всіх зібраних доказів, зокрема, які можуть бути використані для доведення невинуватості обвинувачених, 
- докази, покладені в обвинувачення, отримані з порушенням встановленої КПК України процедури, отже є недопустимими;
- прокурор використав недостовірні докази, що не відповідають фактичним обставинам справи.
Згідно з ч. 2 ст. 315 КПК України з метою підготовки до судового розгляду суд розглядає клопотання учасників судового провадження, зокрема, про витребування певних речей чи документів.
Водночас, зі змісту клопотань вбачається, що їх доводи не стосуються вирішення питань, пов`язаних з призначенням справи до судового розгляду.
Оцінка доводів клопотань для вирішення питання про необхідність витребування документів зумовлює здійснення судового контролю за дотриманням стороною обвинувачення визначеної кримінальним процесуальним законом процедури збирання та отримання доказів, а також перевірку повноти відкритих матеріалів. Вказане, своєю чергою, має наслідком попереднє дослідження доказів.
Втім, як вже неодноразово наголошувала колегія суддів у цій ухвалі, кримінальний процес є стадійним: кожна стадія має власний предмет і межі. Безпосереднє дослідження та оцінка доказів можливі виключно під час судового розгляду, а розширювальне тлумачення повноважень підготовчого засідання порушувало б принцип правової визначеності та баланс між стадіями процесу.
Суд звертає увагу, що невиправдане розширення кола питань, які порушуються та вирішуються на стадії підготовчого судового засідання, коли за своєю формою вони можуть видаватися такими, що належать до предмета цієї стадії, однак за змістом виходять за межі завдань підготовки кримінального провадження до розгляду по суті, фактично перетворює підготовче засідання на своєрідний «міні-судовий розгляд», що є неприпустимим.
За наведених обставин, на даному етапі судового провадження колегія суддів не має повноважень на перевірку обґрунтованості доводів клопотань і тим самим визначення необхідності отримання витребуваної інформації для забезпечення завдань кримінального провадження. Наведене можливе лише під час судового розгляду на стадії долучення та дослідження доказів.
Зважаючи на викладене у задоволенні означених клопотань слід відмовити.
Одночасно суд роз`яснює захисникам, що відмова у задоволенні клопотання на підготовчому засіданні через непов`язаність з вирішенням питань, необхідних для призначення судового розгляду, не позбавляє сторону захисту права звертатися до суду з клопотаннями, які стосуються дослідження доказів, у порядку, передбаченому ст. 333, 349, 350, 363 КПК України.
Керуючись ст. 28, 291, 314, 315, 316, 372, 376 КПК України, суд
ПОСТАНОВИВ:
Призначити судовий розгляд кримінального провадження на 15 год 30 хв 14.05.2026, що відбудеться у залі судових засідань у приміщенні Вищого антикорупційного суду за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 42А, м. Київ.
Здійснювати судовий розгляд кримінального провадження у відкритому судовому засіданні колегіально Вищим антикорупційним судом за участю прокурора, обвинувачених та їх захисників, представника потерпілого.
Долучити до матеріалів кримінального провадження та надати оцінку у ході судового розгляду запереченням, поданим на ухвали слідчих суддів.
Долучити до матеріалів кримінального провадження та надати оцінку в ході судового розгляду скаргам, поданим на рішення/дії детективів.
Відмовити у задоволенні клопотань захисників ОСОБА_10 та ОСОБА_12 про витребування документів.
Позовну заяву Міністерства оборони України про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, розглядати в одному провадженні з обвинувальним актом.
Ухвала набуває законної сили з моменту постановлення та окремому оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1 

Судді ОСОБА_2 

ОСОБА_3