Справа №295/1259/26
Категорія 59
2/295/2117/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.07.2026 року м. Житомир

Богунський районний суд міста Житомира:
головуючого судді Єригіної І.М.,
секретар судового засідання Барашивець Т.С.,
за участю: 
позивача ОСОБА_1 ,
представника позивача адвоката Єгорова С.О.,
розглянувши у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом представника позивача ОСОБА_1 до Житомирської міської об`єднаної територіальної громади в особі Житомирської міської ради про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивача звернувся до суду із позовом до Житомирської міської об`єднаної територіальної громади в особі Житомирської міської ради, в якому просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. 
Позов обгрунтований тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , яка за життя склала заповіт, згідно з яким належне їй майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 та автомобіль марки Mazda 3, 2008 року випуску вона заповіла позивачу.
Постановою державного нотаріуса Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області №2401/02-31 від 22.12.2025 ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини. 
Визначений законом строк для прийняття спадщини позивечем було пропущено, у зв`язку з тривалою не можливістю прийти до нормального стану життя через смерть матері, що вплинуло на її психічне та фізичне здоров`я в наслідок чого остання проходила періодичне лікування. Через свою необізнаність про поновлення роботи органів нотаріату у воєнний час, була впевнена, що вона не пропустить цей строк, тому просить встановити додатковий строк для прийняття спадщини в три місяці, який буде достатнім для реалізації спадкових прав останньої.
Ухвалою судді Богунського районного суду м. Житомира від 04.05.2026 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.
Позивач та його представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити з підстав, викладених в позові.
Представник Житомирської міської ради в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, щодо заявлених вимог покладалась на розсуд суду. 
Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_1 , показала, що позивач є її матір`ю, на момент смерті бабусі ІНФОРМАЦІЯ_1 - ОСОБА_2 , вона перебувала в Польщі. Їй було достовірно відомо, що її мати ОСОБА_1 є спадкоємицею після смерті бабусі, про те,після смерті бабусі - ОСОБА_2 її мати тривалий час захворіла, а після лікування проходила реабілітацію. 
Дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі з наступних підстав.
Встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідною дочкою ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 01.04.1980.
ОСОБА_2  померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 14.05.2025.
Згідно копії заповіту посвідченого 06.12.2019 приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Сетаком В.Я. та зареєстрованого в реєстрі за № 12256, ОСОБА_2 , на випадок своєї смерті заповіла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , належне їймайно, що складається з квартири АДРЕСА_1 та автомобіля марки Mazda 3, 2008 року випуску, шасі НОМЕР_3 , реєстраційний номер НОМЕР_4 .
Згідно з консультативним висновком спеціаліста КП Лікарня №2 ім. В.П. Павлусенка від 31.10.2025,  ОСОБА_1 , вбачається, що остання була не працездатною в період з 01.11.-15.11.2025 у зв`язку з хворобою. 
Постановою державного нотаріуса Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області №2401/02-31 від 22.12.2025 ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 , оскільки спадкоємцем пропущений строк, передбачений чинним законодавством, для прийняття спадщини.
Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ч. 1 ст. 1269 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Частиною 1 ст. 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
В постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суд від 25.03.2020 у справі № 409/59/18 (провадження № 61-47227св18) викладено правову позицію згідно з якою:«За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).
Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 № 6-1320цс17.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Разом із тим, Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Отже, позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку.
Суд дійшов висновку, що позивач довів ті обставини, на які посилався, як на підставу своїх позовних вимог.
Ухвалюючи рішення суд враховує аргументи та доводи сторін, встановлені фактичні обставини справи, які мають суттєве значення для її вирішення, зокрема те, що позивач надав належні та допустимі докази на підтвердження поважності причин пропуску строку для звернення із заявою про прийняття спадщини, які перешкоджали поданню заяви про прийняття спадщини у встановлений законом строк.
З огляду на наведене суд дійшов висновку про наявність підстав, передбачених ст. 1272 ЦК України, для визначення позивачу додаткового строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини.
При цьому, суд також бере до уваги відсутність інших спадкоємців за даними Спадкового реєстру, що свідчить про те, що права та інтереси інших осіб порушені не будуть.
Суд вважає, що в ситуації, що склалася, позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини. При цьому завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб.
Отже, враховуючи, що позивач вчасно не звернулася до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що позивач тривалий час хворіла та перебувала на лікарняному, тому пропущений строк для прийняття спадщини позивачем суд визнає поважним. 
Відтак, суд вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлоїІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .
Що стосується додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, то суд дійшов висновку про можливість встановлення строку в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд звертає увагу на те, що у даній справі позовні вимоги позивача підлягають до задоволення, однак останнім не доведено, що порушення його прав було наслідком невизнання цих прав стороною відповідача. У зв`язку з цим судові витрати слід залишити за позивачем. 
На підставі викладеного, відповідно до вимог ст. ст. 3, 12, 258, 259, 265, 273, 315, 354, 355 ЦПК України, ст. ст. 1270, 1272 ЦК України, суд
ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Житомирської міської об`єднаної територіальної громади в особі Житомирської міської ради про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті матеріОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. 
Обчислення визначеного додаткового строку починається з дня набрання рішення суду законної сили.
Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_5 .
Відповідач: Житомирська міська рада, місцезнаходження: 10014, м. Житомир, майдан імені С.П. Корольова, 4/2, код ЄДРПОУ:13576954.

Суддя: І.М. Єригіна