ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2026 року 	м. Полтава	Справа № 440/3143/25	

Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Супруна Є.Б., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження справу №440/3143/25 за адміністративним позовом Північно-східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці до Приватного підприємства "Аріадна" про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду,

В С Т А Н О В И В:

10.03.2025 позивач, Північно-східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці (надалі - Міжрегіональне управління), звернувся з вищезазначеним позовом, в якому просить суд застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду до Приватного підприємства "Аріадна" (надалі - ПП "Аріадна") у вигляді зупинення робіт, до яких допущені працівники без проходження обов`язкових попередніх та періодичних медичних оглядів, до усунення таких порушень. 
Позовні вимоги обґрунтовані посиланням на те, що за результатами проведених заходів державного нагляду (контролю) були виявлені порушення відповідачем вимог чинного законодавства, у зв`язку з чим Міжрегіональним управлінням було винесено припис, яким визначено необхідність усунення порушень. Враховуючи факт невиконання відповідачем вимог припису у встановлений строк, позивач на підставі статті 39 Закону України "Про охоронну праці" та пункту 5 статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" просить суд застосувати до відповідача вищезазначені заходи реагування у сфері державного нагляду.
Ухвалою судді Полтавського окружного адміністративного суду від 17.03.2025 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, яку призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників (у письмовому провадженні).
Відповідач позову не визнав. У відзиві на позовну заяву представник відповідача просить у задоволенні позовних вимог відмовити повністю. Стверджує, що господарська діяльність ПП "Аріадна" (міжнародні вантажні перевезення) не пов`язана із шкідливими чи небезпечними умовами праці, визначеними додатками 4, 5 до Порядку, затвердженого наказом МОЗ №246, а тому вимоги щодо обов`язкового проходження медичних оглядів за цим Порядком на відповідача не поширюються. Відповідно до п. 2.14 Порядку №246, водії проходять медичні огляди за спеціальним нормативним актом - наказом МОЗ та МВС №124/345. У свою чергу ПП "Аріадна" забезпечує такі огляди, зокрема на підставі укладеного договору з ПП "Євротранс-Сервіс". З огляду на відсутність шкідливих умов праці обов`язок проведення атестації робочих місць у відповідача також відсутній. Стверджує, що Міжрегіональне управління не наділене повноваженнями щодо здійснення контролю за проведенням атестації робочих місць за умовами праці у відповідності до Порядку проведення атестації робочих місць за умовами праці, затвердженого постановою КМ №442 від 01.08.1991, оскільки це положення затверджене на виконання пенсійного законодавства України. Отже, порушення вимог законодавства про охорону праці з боку ПП "Аріадна" відсутні, а висновки акту перевірки та припис є необґрунтованими.
09.04.2025 позивач надав додаткові пояснення, в яких повторив доводи позовної заяви.
Розгляд справи судом, відповідно до статті 258, частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників.
Суд, вивчивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні до них правовідносини.
Відповідно до актуальних даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань ПП "Аріадна" (код ЄДРПОУ 32275421) зареєстроване у статусі юридичної особи 02.12.2002, про що в Реєстрі 24.02.2005 вчинено відповідний запис за №15851200000000834. Основним видом економічної діяльності юридичної особи за КВЕД, що визначений на підставі даних державних статистичних спостережень відповідно до статистичної методології за підсумками діяльності за рік є: 49.41 Вантажний автомобільний транспорт. Розмір статутного капіталу (статутного або складеного капіталу) на дату закінчення його формування складає 1000 грн. Засновником юридичної особи є ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ). Кінцевим бенефіціарним власником юридичної особи є Гольдштейн Галина ( АДРЕСА_2 ), яка призначена на посаду виконуючого обов`язки директора з 05.07.2025 до оформлення корпоративних прав спадкоємцями померлого ОСОБА_2 .
Як повідомляє представник Міжрегіонального управління у позовній заяві, у зв`язку з настанням нещасного випадку на ПП "Аріадна" зі смертельним наслідком та на підставі наказу Міжрегіонального управління №600/ПНС-ЗК від 28.10.2024, направлення на проведення заходу державного нагляду (контролю) №ПНС/1/16311-24 від 01.11.2024 посадовими особами позивача у період з 08.11.2024 по 11.11.2024 було проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) у діяльності ПП "Аріадна" за адресою: вулиця 40 років ДАІ, буд. 1-Б, м. Кременчук, Полтавська область.
За результатами проведеної перевірки складено Акт №ПНС/ПЛ/22952/031 від 11.11.2024, яким зафіксовано 25 виявлених порушень нормативно-правових актів з охорони праці, промислової безпеки і гігієни праці. Один примірник даного Акта перевірки отримав представник ПП "Аріадна" Денисенко В.В.
Як повідомляє представник позивача, на підставі вищевказаного Акта перевірки Міжрегіональним управлінням було сформовано Припис про усунення виявлених порушень законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки №ПНС/ПЛ/22952/031/П/ОП від 11.11.2024, один примірник якого отримав представник ПП "Аріадна" Денисенко В.В.
На підставі абзацу 4 частини 1 статті 6 Закону України від 05.04.2007 №877 "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", статті 16 Закону України від 15.03.2022 №2136-ІХ "Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану", наказу Міністерства економіки України "Про здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) протягом періоду воєнного стану" №5782 від 16.06.2023 (зі змінами від 07.03.2024), окремого доручення голови Державної служби України з питань праці №Д-33/1/4.1-24а від 23.04.2024 та відповідно до наказу Міжрегіонального управління №731/ПНС-ЗК від 17.12.2024 "Про проведення заходу державного нагляду (контролю)" (а.с. 31) посадові особи Міжрегіонального управління були уповноважені на проведення перевірки виконання суб`єктом господарювання припису №ПНС/ПЛ/22952/031/П/ОП від 11.11.2024.
Згідно з направленням на проведення заходу державного нагляду (контролю) №ПНС/1/19215-24 від 18.12.2024 (а.с. 26) у період з 20.12.2024 по 23.12.2024 була проведена позапланова перевірка ПП "Аріадна" на предмет додержання вимог законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки в межах питань, які стали підставою для здійснення заходу державного нагляду (контролю).
За результатами проведеної перевірки складено Акт №ПНС/ПЛ/22952/031-ПНС/ ПЛ/26639/П031 від 23.12.2024 (а.с. 12-25), яким зафіксовано виявлені порушення нормативно-правових актів з охорони праці, промислової безпеки та гігієни праці, а саме:
- роботодавцем не організовано проведення лабораторних досліджень умов праці з метою визначення шкідливих та небезпечних факторів на конкретних робочих місцях працівників підприємства, що є порушенням статті 13 Закону України “Про охорону праці” та пункту 3.1 розділу ІІІ Порядку проведення медичних оглядів працівників певних категорій, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України №246 від 21.05.2007, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23.07.2007 за № 846/14113;
- роботодавцем не визначено категорію працівників, які підлягають попередньому (періодичним) медичному огляду, не складено Акт визначення, для проходження медогляду у 2024 році, що є порушенням статті 17 Закону України “Про охорону праці” та пункту 2.2 розділу ІІ Порядку № 246;
- роботодавцем не узгоджено поіменних списків для проходження медогляду у 2024 році з територіальним органом Держпраці, що є порушенням статті 17 Закону України “Про охорону праці” та пункту 2.3 розділу ІІ Порядку №246;
- попередні медичні огляди працівникам підприємства, в тому числі і для потерпілого проводяться з порушенням вимог законодавства, оскільки не визначено категорію працівників, які підлягають попередньому (періодичним) медичному огляду, та не складено Акт визначення, що є порушенням статті 17 Закону України "Про охорону праці" та пункту 1.4 розділу І Порядку № 246;
- роботодавцем не проведено періодичний медичний огляд для всіх категорій працівників, які підлягають періодичному медичному огляду у 2024 році, в тому числі і для потерпілого, відповідно до Порядку проведення медичних оглядів працівників певних категорій, що є порушенням статті 17 Закону України “Про охорону праці” та пункту 1.5 розділу І Порядку № 246; 
- роботодавцем не узгоджено Заключний акт за результатами періодичного медичного огляду за 2023 рік, що є порушенням статті 17 Закону України "Про охорону праці" та пункту 2.17 розділу ІІ Порядку № 246;
- комісією підприємства не проведено атестацію робочих місць для всіх категорій працівників підприємства, де технологічний процес, використовуване обладнання, сировина та матеріали є потенційними джерелами шкідливих і небезпечних виробничих факторів, що є порушенням статті 13 Закону України "Про охорону праці" та пункту 1 Порядку проведення атестації робочих місць за умовами праці затверджених постановою КМУ № 442 від 01.08.1992;
- допущено невиконання 7 пунктів вимог припису посадових осіб Північно-східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці щодо усунення порушень і недоліків у галузі охорони праці, що є порушенням статті 43 Закону України "Про охорону праці".
Один примірник даного Акта перевірки отримав представник ПП "Аріадна" Денисенко В.В. (а.с. 12-25).
Відповідно до вимог статті 7 Закону №877-V за результатами перевірки на підставі Акта перевірки сформовано Припис про усунення порушень законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки №ПНС/ПЛ/22952/031-ПНС/ПЛ/26639/П031/П/ОП від 23.12.2024, один примірник якого вручено представнику ПП "Аріадна" Денисенко В.В. (а. с. 27-29).
Не погодившись із висновками Акту перевірки від 23.12.2024 та приписом від 23.12.2024 представник ПП "Аріадна" Денисенко В.В. подав на адресу Міжрегіонального управління заперечення за №24/12-Зп від 24.12.2024 (а.с. 43-44). 
Опрацювавши заперечення, заступник начальника Міжрегіонального управління Є.Голуб листом від 07.01.2025 №ПНС/3.1/238-25 повідомив заявника про те, що відповідно до статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акту органу державного нагляду (контролю), тому всі матеріали, надані заявником, долучені до Єдиної справи відповідно до Порядку формування єдиної справи розпорядчих документів, що приймаються органом державного нагляду (контролю) під час здійснення заходу державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України 03.07.2017 №961, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 26.07.2017 №911/30779 (а.с. 47).  
З огляду на виявлені порушення у галузі охорони праці, що несуть загрозу життю та здоров`ю людей, позивач вважає, що негайній зупинці підлягає виконання робіт на ПП "Аріадна", до яких допущені працівники без проходження обов`язкових попередніх та періодичних медичних оглядів, у зв`язку з чим звернувся до суду з цим позовом.
Перевіряючи твердження позивача на предмет їх обґрунтованості, враховуючи заперечення відповідача, суд зважає на таке.
Відповідно до положень статті 2 Закону України від 05.04.2007 №877-V "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (надалі - Закон №877-V в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.
За приписами статті 6 Закону №877-V, підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема, перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю). 
Відповідно до приписів частин 1, 2, 7, 8 статті 7 Закону №877-V, для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою. 
На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.
Закон України від 14.10.1992 №2694-ХІІ "Про охорону праці" (надалі - Закон №2694-ХІІ в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) визначає основні положення щодо реалізації конституційного права працівників на охорону їх життя і здоров`я у процесі трудової діяльності, на належні, безпечні і здорові умови праці, регулює за участю відповідних органів державної влади відносини між роботодавцем і працівником з питань безпеки, гігієни праці та виробничого середовища і встановлює єдиний порядок організації охорони праці в Україні.
В силу положень статті 4 Закону №2694-ХІІ державна політика в галузі охорони праці визначається відповідно до Конституції України Верховною Радою України і спрямована на створення належних, безпечних і здорових умов праці, запобігання нещасним випадкам та професійним захворюванням.
Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону №2694-ХІІ, умови праці на робочому місці, безпека технологічних процесів, машин, механізмів, устаткування та інших засобів виробництва, стан засобів колективного та індивідуального захисту, що використовуються працівником, а також санітарно-побутові умови повинні відповідати вимогам законодавства.
Статтею 13 Закону №2694-ХІІ передбачено, що роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці.
З цією метою роботодавець забезпечує функціонування системи управління охороною праці, а саме:
створює відповідні служби і призначає посадових осіб, які забезпечують вирішення конкретних питань охорони праці, затверджує інструкції про їх обов`язки, права та відповідальність за виконання покладених на них функцій, а також контролює їх додержання;
розробляє за участю сторін колективного договору і реалізує комплексні заходи для досягнення встановлених нормативів та підвищення існуючого рівня охорони праці;
забезпечує виконання необхідних профілактичних заходів відповідно до обставин, що змінюються;
впроваджує прогресивні технології, досягнення науки і техніки, засоби механізації та автоматизації виробництва, вимоги ергономіки, позитивний досвід з охорони праці тощо;
забезпечує належне утримання будівель і споруд, виробничого обладнання та устаткування, моніторинг за їх технічним станом;
забезпечує усунення причин, що призводять до нещасних випадків, професійних захворювань, та здійснення профілактичних заходів, визначених комісіями за підсумками розслідування цих причин;
організовує проведення аудиту охорони праці, лабораторних досліджень умов праці, оцінку технічного стану виробничого обладнання та устаткування, атестацій робочих місць на відповідність нормативно-правовим актам з охорони праці в порядку і строки, що визначаються законодавством, та за їх підсумками вживає заходів до усунення небезпечних і шкідливих для здоров`я виробничих факторів;
розробляє і затверджує положення, інструкції, інші акти з охорони праці, що діють у межах підприємства (далі - акти підприємства), та встановлюють правила виконання робіт і поведінки працівників на території підприємства, у виробничих приміщеннях, на будівельних майданчиках, робочих місцях відповідно до нормативно-правових актів з охорони праці, забезпечує безоплатно працівників нормативно-правовими актами та актами підприємства з охорони праці;
здійснює контроль за додержанням працівником технологічних процесів, правил поводження з машинами, механізмами, устаткуванням та іншими засобами виробництва, використанням засобів колективного та індивідуального захисту, виконанням робіт відповідно до вимог з охорони праці;
організовує пропаганду безпечних методів праці та співробітництво з працівниками у галузі охорони праці;
вживає термінових заходів для допомоги потерпілим, залучає за необхідності професійні аварійно-рятувальні формування у разі виникнення на підприємстві аварій та нещасних випадків.
Роботодавець несе безпосередню відповідальність за порушення зазначених вимог.
Згідно зі статтею 17 Закону №2694-ХІІ, роботодавець зобов`язаний за свої кошти забезпечити фінансування та організувати проведення попереднього (під час прийняття на роботу) і періодичних (протягом трудової діяльності) медичних оглядів працівників, зайнятих на важких роботах, роботах із шкідливими чи небезпечними умовами праці або таких, де є потреба у професійному доборі, щорічного обов`язкового медичного огляду осіб віком до 21 року. За результатами періодичних медичних оглядів у разі потреби роботодавець повинен забезпечити проведення відповідних оздоровчих заходів. Медичні огляди проводяться відповідними закладами охорони здоров`я, працівники яких несуть відповідальність згідно із законодавством за відповідність медичного висновку фактичному стану здоров`я працівника. Порядок проведення медичних оглядів визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров`я.
Роботодавець має право в установленому законом порядку притягнути працівника, який ухиляється від проходження обов`язкового медичного огляду, до дисциплінарної відповідальності, а також зобов`язаний відсторонити його від роботи без збереження заробітної плати.
Наказом Міністерства охорони здоров`я України №246 від 21.05.2007 затверджено Порядок проведення медичних оглядів працівників певних категорій (надалі - Порядок №246 в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), який визначає процедуру проведення попереднього (під час прийняття на роботу) та періодичних (протягом трудової діяльності) медичних оглядів працівників, зайнятих на важких роботах, роботах із шкідливими чи небезпечними умовами праці або таких, де є потреба у професійному доборі, щорічному обов`язковому медичному огляді осіб віком до 21 року.
Відповідно до пунктів 1.4, 1.5 розділу І Порядку №246, попередній медичний огляд проводиться під час прийняття на роботу з метою: 
- визначення стану здоров`я працівника і реєстрації вихідних об`єктивних показників здоров`я та можливості виконання без погіршення стану здоров`я професійних обов`язків в умовах дії конкретних шкідливих та небезпечних факторів виробничого середовища і трудового процесу; 
- виявлення професійних захворювань (отруєнь), що виникли раніше при роботі на попередніх виробництвах, та попередження виробничо зумовлених і професійних захворювань (отруєнь). 
Періодичні медичні огляди проводяться з метою: 
- своєчасного виявлення ранніх ознак гострих і хронічних професійних захворювань (отруєнь), загальних та виробничо зумовлених захворювань у працівників; 
- забезпечення динамічного спостереження за станом здоров`я працівників в умовах дії шкідливих та небезпечних виробничих факторів і трудового процесу; 
- вирішення питання щодо можливості працівника продовжувати роботу в умовах дії конкретних шкідливих та небезпечних виробничих факторів і трудового процесу; 
- розробки індивідуальних та групових закладів охорони здоров`я та реабілітаційних заходів працівникам, що віднесені за результатами медичного огляду до групи ризику; 
- проведення відповідних оздоровчих заходів. 
Пунктами 2.2, 2.3 розділу ІІ Порядку №246 визначено, що заклади державної санітарно-епідеміологічної служби щорічно за заявкою роботодавця (його представника), за участю представника первинної профспілкової організації або уповноваженої працівниками особи визначають категорії працівників, які підлягають попередньому (періодичним) медичному огляду та до 1 грудня складають Акт визначення категорій працівників, які підлягають попередньому (періодичним) медичному огляду за формою, зазначеною у додатку1. 
На підставі Акта визначення категорій працівників, які підлягають попередньому (періодичним) медичному огляду, роботодавець складає протягом місяця у чотирьох примірниках поіменні списки працівників, які підлягають періодичним медичним оглядам, за формою, зазначеною у додатку 2 на паперовому та електронному носіях, узгоджує їх у санітарно-епідеміологічній станції. 
Відповідно до пункту 2.17 розділу ІІ Порядку №246, за результатами періодичних медичних оглядів (протягом місяця після їх закінчення) Комісія оформляє Заключний акт за результатами періодичного медичного огляду працівників (далі - Заключний акт) за формою, зазначеною у додатку 9.
Відповідно до пункту 3.1 розділу ІІІ Порядку №246, роботодавець організовує лабораторні дослідження умов праці з визначенням шкідливих та небезпечних факторів виробничого середовища і трудового процесу на конкретних робочих місцях працівників відповідно до гігієнічної класифікації праці за показниками шкідливості та небезпечності факторів виробничого середовища, важкості і напруженості трудового процесу з метою визначення категорій працівників, які підлягають попередньому (періодичним) медичному огляду, і подає ці дані відповідній санітарно-епідеміологічній станції.
Аналіз вищенаведених норм чинного законодавства свідчить на користь висновку про те, що обов`язковість організації та проведення попередніх (періодичних) медичних оглядів працівників передбачено не відносно усіх без винятку працівників, а виключно тих, які зайняті на важких роботах, роботах із шкідливими чи небезпечними умовами праці або таких, де є потреба у професійному доборі, а також щорічно для осіб віком до 21 року.
Згідно з пунктом 1 Порядку проведення атестації робочих місць за умовами праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 101.08.1992 №442, атестація робочих місць за умовами праці (надалі - атестація) проводиться на підприємствах і організаціях незалежно від форм власності й господарювання, де технологічний процес, використовуване обладнання, сировина та матеріали є потенційними джерелами шкідливих і небезпечних виробничих факторів, що можуть несприятливо впливати на стан здоров`я працюючих, а також на їхніх нащадків як тепер, так і в майбутньому.
Відповідно до частини першої статті 43 Закону №2694-ХІІ, за порушення законодавства про охорону праці та невиконання приписів (розпоряджень) посадових осіб органів виконавчої влади з нагляду за охороною праці юридичні та фізичні особи, які відповідно до законодавства використовують найману працю, притягаються органами виконавчої влади з нагляду за охороною праці до сплати штрафу в порядку, встановленому законом. Сплата штрафу не звільняє юридичну або фізичну особу, яка відповідно до законодавства використовує найману працю, від усунення виявлених порушень у визначені строки.
При цьому незгода зі змістом актів та приписів може бути самостійною підставою для звернення до суду з відповідним позовом про їх оскарження.
Водночас в межах цієї справи не підлягає судовій оцінці незгода відповідача щодо змісту акту та припису позивача, оскільки предметом цього позову є вимога суб`єкта владних повноважень щодо зупинення діяльності підприємства.
Доказів оскарження відповідачем акту чи припису, складених 23.12.2024, матеріали цієї справи не містять, відповідач з цього приводу нічого не повідомляє.
Сторони не заперечують того факту, що як накази Міжрегіонального управління про проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) у діяльності ПП "Аріадна", так і приписи про усунення виявлених порушень законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки, гігієни праці є чинними. 
У разі виконання відповідачем усіх вимог припису він має повідомити про це позивача та надати підтверджуючі документи. Позивач у свою чергу за наслідками отримання відповідного звернення може провести позаплановий захід з метою встановлення обставин виконання вимог припису та за наслідками такого заходу скласти відповідний акт із зазначенням інформації про усунення або не усунення виявлених порушень та вимог припису.
Згідно з ч. 1 ст. 39 Закону №2694-ХІІ, посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, мають право забороняти, зупиняти, припиняти, обмежувати експлуатацію підприємств, окремих виробництв, цехів, дільниць, робочих місць, будівель, споруд, приміщень, випуск та експлуатацію машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів праці, виконання певних робіт, застосування нових небезпечних речовин, реалізацію продукції, а також скасовувати або припиняти дію виданих ними дозволів і ліцензій до усунення порушень, які створюють загрозу життю працюючих.
Згідно з абзацом 5 статті 4 Закону №877-V, виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Відповідно до абзацу 7 статті 7 Закону №877-V, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
У відзиві на позовну заяву представник відповідача наголошував на тому, що Міжрегіональне управління не наділено повноваженнями щодо здійснення контролю за проведенням атестації робочих місць за умовами праці у відповідності до Порядку №442, оскільки це положення затверджено на виконання пенсійного законодавства України.
На противагу цьому твердженню представник позивача вказує, що відповідно до положень Закону №2694-ХІІ, Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою КМ №96 від 11.02.2015, та Положення про Північно-східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці, затвердженого Державною службою України з питань праці №173 від 23.09.2022, Міжрегіональне управління відповідно до покладених на них завдань здійснює контроль за якістю проведення атестації робочих місць за умовами праці.
Суд з цього приводу зазначає наступне.
Статтею 38 Закону №2694-ХІІ визначено, що державний нагляд за додержанням законів та інших нормативно-правових актів про охорону праці здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.
Згідно з пунктом 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №96 від 11.02.2015, Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Першого віце-прем`єр-міністра України - Міністра економіки, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.
Відповідно до Положення про Північно-східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці, затвердженого Державною службою України з питань праці № 173 від 23.09.2022 (надалі - Положення №173), Північно-східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці є територіальним органом Держпраці, що їй підпорядковується.
Міжрегіональне управління реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.
Оскільки повноваження Міжрегіонального управління охоплюють сферу охорони праці, то і функція здійснення контролю за проведенням атестації робочих місць за умовами праці охоплюється колом його повноважень.
З приводу доводів представника відповідача про необов`язковість атестації робочих місць суд зазначає, що абзацами другим та третім пункту 1 Порядку №442 передбачено, що основна мета атестації полягає у регулюванні відносин між роботодавцем і працівниками у галузі реалізації прав на здорові й безпечні умови праці, пільгове пенсійне забезпечення, пільги та компенсації за роботу у несприятливих умовах.
Атестація проводиться згідно з цим Порядком та методичними рекомендаціями щодо проведення атестації робочих місць за умовами праці, що затверджуються Мінсоцполітики і МОЗ.
За змістом пунктів 6 та 7 Порядку №442, атестація робочих місць передбачає: установлення факторів і причин виникнення несприятливих умов праці; санітарно-гігієнічне дослідження факторів виробничого середовища, важкості й напруженості трудового процесу на робочому місці; комплексну оцінку факторів виробничого середовища і характеру праці на відповідальність їхніх характеристик стандартам безпеки праці, будівельним та санітарним нормам і правилам; установлення ступеня шкідливості й небезпечності праці та її характеру за гігієнічною класифікацією; обґрунтування віднесення робочого місця до категорії із шкідливими (особливо шкідливими), важкими (особливо важкими) умовами праці; визначення (підтвердження) права працівників на пільгове пенсійне забезпечення за роботу у несприятливих умовах; складання переліку робочих місць, виробництв, професій та посад з пільговим пенсійним забезпеченням працівників; аналіз реалізації технічних і організаційних заходів, спрямованих на оптимізацію рівня гігієни, характеру і безпеки праці.
Гігієнічні дослідження факторів виробничого середовища і трудового процесу проводяться лабораторіями, атестованими Держпраці і МОЗ в порядку, визначеному Мінсоцполітики разом з МОЗ.
Оцінка умов праці під час атестації робочих місць проводиться з метою встановлення класів (ступенів) шкідливих умов праці відповідно до Державних санітарних норм та правил "Гігієнічна класифікація праці за показниками шкідливості та небезпечності факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу", затверджених МОЗ.
Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 08.04.2014 №248 затверджено Державні санітарні норми та правила "Гігієнічна класифікація праці за показниками шкідливості та небезпечності факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу" (надалі - Гігієнічна класифікація праці).
Відповідно до пункту 1 розділу І Гігієнічної класифікації праці, ці Державні санітарні норми та правила спрямовані на гігієнічну оцінку умов та характеру праці на робочих місцях працівників та застосовуються на підприємствах, в установах, організаціях усіх форм власності у випадках, передбачених законодавством.
Згідно з приписами пунктів 1.1, 1.2 розділу ІІ Гігієнічна класифікація праці розподіляє умови праці на 4 класи:
1 клас (оптимальні умови праці) - умови, за яких зберігається не лише здоров`я працівників, а й створюються передумови для підтримання високого рівня працездатності.
Оптимальні гігієнічні нормативи виробничих факторів встановлені для мікроклімату та показників важкості трудового процесу. Для інших факторів за оптимальні умовно приймаються такі умови праці, за яких несприятливі фактори виробничого середовища не перевищують рівнів, прийнятих за безпечні для населення.
2 клас (допустимі умови праці) - умови, що характеризуються такими рівнями факторів виробничого середовища і трудового процесу, які не перевищують встановлених гігієнічних нормативів (а можливі зміни функціонального стану організму відновлюються за час регламентованого відпочинку або до початку наступної зміни) та не повинні чинити несприятливого впливу на стан здоров`я працівників та їх нащадків в найближчому і віддаленому періодах.
3 клас (шкідливі умови праці) - умови, що характеризуються такими рівнями шкідливих виробничих факторів, які перевищують гігієнічні нормативи та здатні чинити несприятливий вплив на організм працівника та/або його нащадків.
3 клас (шкідливі умови праці) за рівнем перевищення гігієнічних нормативів та вираженості можливих змін в організмі працівників поділяється на 4 ступеня:
1 ступінь (3.1) - умови праці, що характеризуються такими рівнями шкідливих факторів виробничого середовища та трудового процесу, які викликають функціональні зміни, що виходять за межі фізіологічних коливань (останні відновлюються при тривалішій, ніж початок наступної зміни, перерві контакту зі шкідливими факторами) та збільшують ризик погіршення здоров`я, у тому числі й виникнення професійних захворювань;
2 ступінь (3.2) - умови праці, що характеризуються такими рівнями шкідливих факторів виробничого середовища і трудового процесу, які здатні викликати стійкі функціональні порушення, призводять у більшості випадків до зростання виробничо обумовленої захворюваності та появи окремих випадків професійних захворювань, що виникають після тривалої експозиції;
3 ступінь (3.3) - умови праці, що характеризуються такими рівнями шкідливих факторів виробничого середовища і трудового процесу, які, крім зростання хронічної захворюваності (виробничо обумовленої та захворюваності з тимчасовою втратою працездатності), призводять до розвитку професійних захворювань;
4 ступінь (3.4) - умови праці, що характеризуються такими рівнями шкідливих факторів виробничого середовища і трудового процесу, які здатні призводити до значного зростання хронічної патології та рівнів захворюваності з тимчасовою втратою працездатності, а також до розвитку тяжких форм професійних захворювань;
4 клас (небезпечні умови праці) - умови, що характеризуються такими рівнями шкідливих факторів виробничого середовища і трудового процесу, вплив яких протягом робочої зміни (або її частини) створює загрозу для життя, високий ризик виникнення гострих професійних уражень, у тому числі й важких форм.
Особливо шкідливі умови праці - стан умов праці та/або рівні виробничого навантаження, які згідно з пунктом 1.1 цього розділу відносяться до 3 класу, 3, 4 ступенів шкідливості та 2, 3 ступенів важкості (напруженості).
Всупереч наведеному матеріали адміністративної справи не містять доказів на підтвердження обставин того, що відповідачем були вжиті заходи для проведення та отримання лабораторних досліджень умов праці.
При цьому суд враховує те, що відповідно до першого речення статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. 
Це зобов`язання має тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.
У відзиві на позовну заяву представник відповідача також наполягав на тому, що ним не допущено порушень вимог Закону 2694-ХІІ та Порядку №246, оскільки працівники ПП "Аріадна" підлягають медичним оглядам відповідно до наказу МОЗ та МВС України від 05.06.2000 №124/345 "Про затвердження Положення про медичний огляд кандидатів у водії та водіїв транспортних засобів", зареєстрованого в Мін`юсті 18.07.2000 за №435/4656, що чітко визначено п. 2.14 Порядку №246 від 21.05.2007. На даний час між ПП "Аріадна" та ТОВ "Євротранс-Сервіс" укладено договір №01112024-01 від 01.11.2024 на отримання послуг з перевірки передрейсового та післярейсового технічного стану транспортних засобів, передрейсового та післярейсового медичного стану водіїв.
Однак суд такі твердження відповідача не бере до уваги, оскільки зазначений ним наказ втратив чинність на підставі наказу МОЗ та МВС України від 15.02.2013 №124/151 "Про скасування наказу Міністерства охорони здоров`я України та Міністерства внутрішніх справ України від 5 червня 2000 року №124/345".
З огляду на наявність у матеріалах справи доказів, які свідчать про те, що відповідачем не усунуто порушень вимог законодавства, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, суд доходить висновку про наявність достатніх підстав для застосування до відповідача заходів реагування у сфері державного нагляду у вигляді зупинення робіт, до яких допущені працівники без проходження обов`язкових попередніх та періодичних медичних оглядів, до усунення зазначених у Приписі №ПНС/ПЛ/22952/031-ПНС/ПЛ/26639/П031/П/ОП від 23.12.2024 порушень.
У зв`язку з цим позов слід задовольнити у повному обсязі.
Захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.
Згідно з абзацом 2 частини 5 статті 4 Закону №877-V, відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.
Тож лише у разі усунення виявлених порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, відповідач може звернутися до органу державного нагляду (контролю), який ініціював зупинення, з повідомленням про відновлення господарської діяльності.
Згідно з частиною другою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.
Позивач таких судових витрат не поніс, а тому підстави для їх розподілу відсутні.
Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України, суд 

У Х В А Л И В:

Позов Північно-східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці у справі №440/3143/25 - задовольнити.
Застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду до Приватного підприємства "Аріадна" (код ЄДРПОУ 32275421) у вигляді зупинення робіт, до яких допущені працівники без проходження обов`язкових попередніх та періодичних медичних оглядів, до усунення зазначених у Приписі №ПНС/ПЛ/22952/031-ПНС/ПЛ/26639/П031/П/ОП від 23.12.2024 порушень.
Позивач: Північно-східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці (код ЄДРПОУ 44730367; вул. Ю.Матвійчука, 119, м. Полтава, 36014).
Відповідач: Приватне підприємство "Аріадна" (код ЄДРПОУ 32275421; вул. 40 років ДАІ, буд. 1-Б, м. Кременчук, Полтавська область, 39600).
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. 
Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду впродовж тридцяти днів з моменту його підписання. 

Суддя	 	Є.Б. Супрун