Справа № 473/1945/26
П О С Т А Н О В А
іменем України
"04" травня 2026 р.        м.Вознесенськ
Суддя Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області Зубар Н.Б., за участю секретаря судових засідань Нікітченко М.Р., особи, яка притягується до відповідальності, - ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали, які надійшли від Вознесенського РУП ГУНП України в Миколаївській області, про притягнення до відповідальності за ч.1 ст.184 КУпАП
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка смт.Олександрівка Вознесенського району Миколаївської області, громадянка України, працює ТОВ «Західний» овічник, проживає та зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 , обліковий номер картки платника податків НОМЕР_1 
В С Т А Н О В И В:

У протоколі серія ВАД №875660 від 14.04.2026 року поліцейським, який його склав, зазначено, що: «В період з 02.03.2026 по 31.03.2026 року в АДРЕСА_1 ОСОБА_1 ухилилась від виконання своїх батьківських обов`язків відносно свого неповнолітнього сина ОСОБА_2 , 2009 р.н., а саме ОСОБА_2 в період з 02.03.2026 по 31.03.2026 року не відвідував навчальний заклад Вознесенський професійний ліцей без поважних причин».
Посадовою особою поліції, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч.1 ст.184 КУпАП. 
ОСОБА_1 вказала, що ніякі документи на дитину аби підтвердити те, що вона є його матір`ю, поліція у неї не просила. 
На підставі матеріалів справи судом встановлено, що до протоколу серії ВАД №875660 від 14.04.2026 року долучено повідомлення директора Вознесенського професійного ліцею від 02.04.2026 року № 463-02, яке адресовано до Вознесенського РУП, де вказано, що адміністрація ВПЛ просить повернути до навчання неповнолітнього здобувача освіти групи №28 ІІ курсу ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживає за адресою АДРЕСА_1 , навчається з 02.09.2024 року за професією «Електромонтажник з освітлення та освітлювальних мереж. Електромонтажник з силових мереж і електроустаткування». За період навчання у ІІ семестрі 2025-2026 н.р. має багато пропусків без поважних причин. З педагогами не конфліктує, але й не виконує вимоги класного керівника та майстра в/н щодо відвідування занять. Вказано, що в період з 02.03.2026 по 31.03.2026 року жодного разу ОСОБА_3 не був на заняттях; 01-02.04.2026 на заняттях відсутній. На телефонні дзвінки ні ОСОБА_3 , ні його батьки не відповідають. В березні місяці з мамою спілкувався майстер в/н, на що вона повідомила, що у них багато боргів, їм потрібно заробляти кошти. Зазначено, що ні з батьком, ні з матір`ю зв`язку немає, вони не відповідають на телефонні дзвінки та повідомлення у вайбері. Адміністрація навчального закладу просить поліцію поспілкуватись з батьками ОСОБА_3 щодо виконання ними належних батьківських обов`язків.
До матеріалів справи долучено копію паспорту ОСОБА_1 , копію її картки облікового номеру платника податків та копію паспорта ОСОБА_2 і копію його картки облікового номеру платника податків. 
Інших доказів по справі працівниками поліції не долучено. Зокрема відсутній документ, який підтверджує, що ОСОБА_1 є матір`ю ОСОБА_2 .
Вирішуючи справу, суд враховує, що ч.1 ст.251 КУпАП передбачає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються серед інших доказів і протоколом про адміністративне правопорушення. Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. 
Згідно п.9 Розділу ІІ Наказу Міністерства внутрішніх справ України від 06.11.2015 №1376 «Про затвердження Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції»: при складанні протоколу про адміністративне правопорушення в ньому зазначаються, зокрема: у графі «дата, час, місце вчинення і суть учиненого адміністративного правопорушення» - суть адміністративного правопорушення (повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол).
В протоколі серії ВАД №875660 від 14.04.2026 року поліцейським, який його склав, зазначено, що ОСОБА_1 ухилилась від виконання своїх батьківських обов`язків відносно свого неповнолітнього сина ОСОБА_2 , але матеріали справи не містять копію свідоцтва про народження дитини та не можливо встановити хто є його матір`ю, тим більше, що дитина має інше прізвище. Так надано копію паспорту та РНКПО на ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , якому станом на початок квітня 2026 року виповнилося 17 років. Дані про його батьків у цих документах відсутні.
Вирішуючи питання про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП, суд враховує, що процесуальним документом, який є підставою для розгляду судом справи про адміністративне правопорушення та притягнення особи до адміністративної відповідальності є протокол про адміністративного правопорушення. А тому предмет судового розгляду обмежений даними, які вказані в протоколі про адміністративне правопорушення та які визначають його суть.
Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу, у даному випадку на органи Національної поліції.
При цьому судом враховується правова позиція, викладена в рішеннях Європейського суду з прав людини у справах «Малофєєва проти росії» (рішення від 30.05.2013), «Карелін проти росії» (рішення від 20.09.2016) про те, що суд має бути неупередженим і безстороннім і не вправі самостійно змінювати на шкоду особі формулювання правопорушення, викладене у фабулі протоколу про адміністративне правопорушення. Відповідне формулювання слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчинення адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведено перед судом. Суд також не має права самостійно вишукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, таким чином перебиратиме на себе функції обвинувача, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Коли суд виконує роль сторони обвинувачення – ЄСПЛ постановляє порушення вимоги безсторонності суду – рішення ЄСПЛ "Гайдашевський проти України", від 6.02.2025. ЄСПЛ визнав порушення ст.6, оскільки здійснюючи пошук доказів за власною ініціативою та засуджуючи заявника на їх підставі, апеляційний суд створив враження плутанини між ролями прокурора та судді. Суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).
В даній справі посадові особи Національної поліції не були обмежені в праві та можливості витребувати копію свідоцтва чи актового запису про народження неповнолітнього в органах РАЦС, проте з невідомих причин цього не зробили.
Тоді як винуватість особи у вчиненні адміністративного правопорушення має бути безумовно доведена достатніми доказами, які установлюють об`єктивну істину у справі.
В ході судового розгляду було встановлено, що досліджені матеріали справи не містять належних доказів того що особа, яка притягується до відповідальності ОСОБА_1 є матір`ю ОСОБА_2 , а тому всі сумніви слід тлумачити на користь особи, яка притягується до відповідальності, тому на підставі положень ст.247 КУпАП провадження слід закрити у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу правопорушення.
Щодо питання про повернення протоколу, то суд вважає, що це право, а не обов`язок суду приймати рішення про повернення протоколу. Тим більше, що згідно із Постановою від 02 вересня 2021 року справа №11-97 сап20 Велика Палата Верховного Суду зазначила таке: «74. Норми КУпАП, які встановлюють процедуру адміністративного розслідування і стадію розгляду справи уповноваженим органом (судом), не містять законодавчих положень, які б за окресленої правової ситуації передбачали можливість повертати справу про адміністративне правопорушення для дооформлення протоколу й належного виконання вимог статті 256 цього Кодексу у частині забезпечення присутності порушника в суді. Водночас немає й процесуальних норм, які б забороняли, зокрема, судді, який розглядає справу про адміністративне правопорушення, вимагати від уповноваженого органу виконати належним чином вимоги процесуального закону щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення і його реалізації таким чином, щоб можна було вирішити питання про винність особи у вчиненні адміністративного проступку з дотриманням строків розгляду і без порушення прав особи порушника чи осіб, які потерпіли від дій останнього. Принаймні чітких й однозначних положень, які б дозволяли чи забороняли повертати протоколи для забезпечення присутності порушника під час розгляду справи, процесуальне адміністративно-деліктне законодавство не містить. 89. Велика Палата Верховного Суду наголошує, що відсутність чітко встановленого законом порядку розгляду справ про адміністративне правопорушення або неузгодженість його складових унеможливлює настання відповідальності судді за свободу суддівського розсуду, тобто можливість судді обирати (визначати) найбільш оптимальний варіант рішення (дії) з кількох юридично допустимих його (її) варіантів».
Крім того, після повернення протоколу посадовій особі, що його склала, жодні виправлення до протоколу вже внесені не можуть бути, оскільки згідно п.6 та п.7 Розділу ІІ Наказу Міністерства внутрішніх справ України від 06.11.2015 №1376 «Про затвердження Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції»: «Усі реквізити протоколу про адміністративне правопорушення заповнюються чорнилом чорного або синього кольору, розбірливим почерком, державною мовою. Не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу про адміністративне правопорушення, а також унесення додаткових записів після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, стосовно якої його складено».
Керуючись ч.1 ст.184, ст.ст.247, 256, 268, 278, 283-285 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до відповідальності за ч.1 ст.184 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з моменту винесення постанови до Миколаївського апеляційного суду через Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області.
Суддя Н.Б.Зубар