ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА	

справа № 753/23513/24
провадження № 2/753/848/25
Р І Ш Е Н Н Я
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 жовтня 2025 року Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Котенко Р. В., за участю секретарів судового засідання Троцковець К. В., Потапенко Т. М., представника позивача Тугай В. С., представника відповідача адвоката Кобзаренка Ю. В., представників третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Патенка А. В.,Стерн Ю. О., Плясуна О. І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «СТАТУСГРАД», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «КИЇВВОДОКАНАЛ» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, спричиненої залиттям будинку,
ВСТАНОВИВ:
До Дарницького районного суду м. Києва в інтересах ОСОБА_1 звернувся адвокат Тугай Вадим Сергійович із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «СТАТУСГРАД», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «КИЇВВОДОКАНАЛ» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, спричиненої залиттям будинку.
Позовна заява мотивована тим, що 30 червня 2024 року внаслідок витоку стічних (каналізаційних) вод з колодязя центральної каналізації по вул. Завальна у м. Києві було затоплено приміщення цокольного поверху садового будинку АДРЕСА_1 , що належить на праві власності позивачу. Каналізаційний колодязь, з якого відбувся витік стічних вод знаходиться на території ЖК «Статус Град», що розташований за адресою: м. Київ, вул. Завальна, 10-Б, 10-В, 10-Г, управління яким та утримання якого здійснює ОСББ «СТАТУСГРАД». 22 липня 2024 року відбулося повторне затоплення цокольного поверху будинку позивача через витік стічних вод з каналізаційного колодязя. Як зазначає представник позивача, внаслідок затоплення у будинку з`явився їдкий запах, сирість, пліснява, грибок та цвіль, відбулося руйнування стін та їх оздоблення, руйнування дверних полотен, нанесення мулу, що унеможливило проживання у будинку, у зв`язку із чим позивач був вимушений орендувати для проживання інше житло. На запити адвоката Тугай В. С. ПрАТ «КИЇВВОДОКАНАЛ» були надані відповіді, що каналізаційна мережа і колодязь по вул. Завальній, 10-Г у м. Києві не перебувають на балансі товариства та не обслуговуються ним; у 2015 році каналізаційні мережі були здані в експлуатацію; у 2023 році між товариством та ОСББ «СТАТУСГРАД» підписаний акт розмежування балансової належності каналізаційних мереж та експлуатаційної відповідальності сторін. Відтак, єдиним балансоутримувачем каналізаційної мережі, зливної каналізації та каналізаційного колодязя за адресою: м. Київ, вул. Завальна, 10-Б, 10-В, 10-Г є ОСББ «СТАТУСГРАД». На адвокатський запит щодо досудового врегулювання питання відшкодування позивачу шкоди відповідач відповіді не надав. За результатами складеного ПП «Зорі України» звіту про оцінку майна загальний розмір збитків позивача внаслідок залиття його будинку становить 569 464,00 грн, у т.ч. ПДВ або 13 725 доларів США за курсом НБУ на дату оцінки. Витрати позивача на складання звіту про оцінку розміру збитків становлять 20 500,00 грн. Крім того, у зв`язку із неможливістю користуватися будинком, що зазнав пошкоджень внаслідок залиття, позивач вимушений орендувати житло з 05 липня 2024 року у с. Блиставиця Бучанського р-ну Київської області вартістю 60 000,00 грн у місяць. У період з 05 липня 2024 року по 30 листопада 2024 року позивачем сплачено орендну плату у розмірі 360 000,00 грн, а також 9 730,00 грн - оплата за комунальні послуги. Відтак, загальний розмір майнової шкоди, яка була нанесена позивачу внаслідок затоплення садового будинку стічними водами з каналізаційного колодязя балансоутримувачем якого є відповідач, складає 959 694,00 грн.
Крім того, представник позивача зазначає, що окрім матеріальної шкоди позивачу залиттям завдана моральна шкода, яка виражена в незручностях та ускладненні життя позивача, неможливості використання ним власного майна тощо. Все це призвело до душевних страждань позивача, зміни його сталого розпорядку життя тощо. Розмір моральної шкоди позивачем оцінений у 100 000,00 грн.
З огляду на вказане, представник позивача просить стягнути з відповідача на користь позивача матеріальну шкоду у розмірі 959 694,00 грн, моральну шкоду у розмірі 100 000,00 грн та судові витрати, що складаються з судового збору та витрат на професійну правничу допомогу.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу розподілено на суддю Котенко Р. В.
Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 21 січня 2025 року у справі відкрито провадження та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання. 
24 лютого 2025 року третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ПрАТ «КИЇВВОДОКАНАЛ» до суду подані письмові пояснення, у яких представник третьої особи зазначає, що каналізаційні мережі за адресою: м. Київ, вул. Завальна, 10-Б, 10-В, 10-Г не передані до комунальної власності територіальної громади м. Києва та не перебувають у володінні та користуванні товариства. У 2023 році між товариством та ОСББ «СТАТУСГРАД» оформлений акт розмежування балансової належності каналізаційних мереж та експлуатаційної відповідальності сторін. Зазначає, що відповідальність за відведення зливових стоків із прибудинкових територій несе їх балансоутримувач.
26 лютого 2025 року представником відповідача адвокатом Кобзаренком Ю. В. був поданий відзив на позовну заяву, яким він зазначає, що відповідач позовні вимоги не визнає, просить у позові відмовити повністю. Представник відповідача вказує, що позивачем не надано жодних доказів, на підставі яких можна встановити дійсну причину залиття будинку та зв`язок між подією та балансовою каналізаційною мережею, що належить до експлуатаційної відповідальності відповідача. Також, представник відповідача вказує, що відповідно до Акту розмежування балансової належності від 25 квітня 2023 року, балансова належність та відповідальність ОСББ «СТАТУСГРАД» обмежується оглядовим колодязем № 1. Підтоплення садових будинків технічно можливий з колодязя № 3, який не належить до експлуатаційної відповідальності ОСББ. 
Крім того, представник відповідача зазначає, що відповідач поніс витрати на проведення аналізу проектної документації та нормативної бази, мереж водопостачання та водовідведення щодо будівлі ОСББ «СТАТУСГРАД» 17 000,00 грн.
12 березня 2025 року представником позивача адвокатом Тугай В. С. надана відповідь на відзив, у якій він зазначив, що з наданого стороною відповідача Акту розмежування балансової належності від 25 квітня 2023 року неможливо встановити початок та закінчення межі відповідальності абонента та ДЕКГ. Позивач вказує, що представником відповідача на підтвердження своєї позиції не надано проектно-технічної документації на приєднання до мереж централізованого водовідведення. Зазначає, що відповідно до наданого відповідачем Акту розмежування балансової належності межа відповідальності між ОСББ «СТАТУСГРАД» та ПрАТ «КИЇВВОДОКАНАЛ» визначена по зовнішній стіні колодязя ВКМ та МКМ по вул. Завальна, Чавдар, відповідно відповідальним за технічний стан відомчої каналізаційної мережі по вул. Завальна, 10-Б, 10-В, 10-Г є ОСББ «СТАТУСГРАД», на території якого знаходиться ця мережа. Крім того, представник позивача ставить під сумнів компетентність ФОП ОСОБА_2, який склав Аналіз проектної документації, наданий стороною відповідача. При цьому, сторона позивача погоджується з висновками представника відповідача, що витік каналізаційних стоків, внаслідок чого сталося залиття будинку позивача, відбулося з колодязя № 3.
Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 30 квітня 2025 року закрито підготовче провадження, розгляд справи по суті призначено на 21 травня 2025 року.
У судовому засіданні представник позивача адвокат Тугай В. С. позов підтримав, просив його задовольнити. Пояснив суду, що у червні та липні 2024 року відбулося затоплення будинку позивача. Витік стічних вод стався з колодязя, що розташований по вул. Завальна, буд. 10-Б, 10-В, 10-Г. З метою з`ясування балансової належності вказаного колодязя, представник позивача звернувся із запитом до ПрАТ «АК «КИЇВВОДОКАНАЛ», яке надало відповідь, що цей колодязь не перебуває на балансі товариства. У подальшому, було з`ясовано, що витоки відбулись з будинку, який обслуговує відповідач. Позивач у досудовому порядку неодноразово звертався до керівництва ОСББ «СТАТУСГРАД» з метою врегулювання спірного питання щодо відшкодування шкоди, завданої залиттям, проте це не призвело ні до яких результатів. Внаслідок значного пошкодження будинку позивача стічними водами, у будинку з`явився грибок, пліснява, що перешкоджає проживанню у ньому. Також, була пошкоджена побутова та інша техніка позивача, що знаходилась у цокольному поверсі будинку. Збитки, спричиненні залиттям, та їх розмір підтверджуються Звітом про оцінку майна та складають 569 464,00 грн, у т.ч. ПДВ, або 13 725 доларів США за курсом НБУ на дату оцінки. Крім того, у зв`язку з неможливістю проживати в пошкодженому будинку, позивач був вимушений орендувати інше житло, у зв`язку із чим несе щомісячні видатки на оплату орендної плати. З огляду на вказане, загальна вартість матеріальної шкоди, яку позивач просить стягнути з відповідача, складає 959 694,00 грн. Окрім того, представник позивача зазначив, що позивач зазнав моральної шкоди. Саме затоплення майна, тривале з`ясування відповідальної особи за це затоплення, звернення з цього приводу до різних установ супроводжувалось хвилюваннями, моральними стражданнями позивача, яке він оцінює у 100 000,00 грн. Також, представник позивача зазначив, що у разі задоволення позову, стороною позивача будуть надані додатково докази щодо розміру понесених позивачем витрат на професійну правничу допомогу.
Представник відповідача адвокат Кобзаренко Ю. В. у судовому засіданні зазначив, що відповідач не визнає позов у повному обсязі. Разом з цим, зауважив, що відповідач не заперечує проти факту залиття будинку позивача стічними водами, проте не вбачає у цьому вини ОСББ. Так, каналізаційна мережа по вул. Завальній, 10-Б, 10-В, 10-Г має 6 (шість) колодязів і лише колодязь № 1, який розташований на відстані 1 (один) метр від будинку, перебуває на балансі ОСББ, який ОСББ обслуговує і відповідає за його технічний стан. Інші п`ять колодязів ОСББ не обслуговує, не чистить, не робить ремонти, оскільки вони йому не підвідомчі. Витік стічних вод, внаслідок чого відбулось затоплення будинку позивача, стався з колодязя № 3, який розташований на проїжджій частині дороги, тобто у місці загального користування, що належить територіальній громаді м. Києва. Як пояснив представник відповідача, якщо засмічується каналізаційна система будинку, який обслуговує ОСББ «СТАТУСГРАД», то витік відбувається у підвал цього будинку, що неодноразово траплялось. Представник відповідача зауважив, що позивачем не надано жодного доказу на підтвердження обов`язку відповідача обслуговувати колодязь № 3, з якого стався витік. Натомість, відповідно до Акту розмежування балансової належності каналізаційних мереж та експлуатаційної відповідальності сторін, підписаного 25 квітня 2023 року між ПрАТ «АК «КИЇВВОДОКАНАЛ» та ОСББ «СТАТУСГРАД», ОСББ «СТАТУСГРАД» несе відповідальність за технічний стан та експлуатацію каналізаційних мереж, що перебувають на балансі ОСББ, тобто за колодязь № 1.
Представник ПрАТ «АК «КИЇВВОДОКАНАЛ» у судовому засіданні зазначив, що підтримує позицію позивача. ПрАТ «АК «КИЇВВОДОКАНАЛ» не є балансоутримувачем каналізаційної мережі, що розташована по вул. Завальній, 10-Б, 10-В, 10-Г, відповідно, не несе відповідальність за її технічний стан та обслуговування. Забудовник або власник будівництва не передавали на баланс міста цю мережу та не укладали з ПрАТ «АК «КИЇВВОДОКАНАЛ» договору на її обслуговування. Хто обслуговував колодязі з № 2 по № 6 - невідомо. Відповідно до Акту розмежування балансової належності каналізаційних мереж та експлуатаційної відповідальності сторін від 25 квітня 2025 року відповідальність ПрАТ «АК «КИЇВВОДОКАНАЛ» визначено по зовнішній стіні колодязя відомчої та міської каналізаційної мережі по вул. Завальна, Є. Чавдар.
Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин справи, заслухавши пояснення представників учасників справи, дослідивши наявні матеріали справи, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, дійшов таких висновків.
Судом встановлено, що відповідно до довідки Садівничого товариства Дарницького району м. Києва «Придніпровський-2» ОСОБА_1 є членом цього товариства на підставі рішення загальних зборів членів садового товариства від 10 лютого 2005 року.
Позивачу на праві приватної власності належить садовий будинок АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності, виданим 11 серпня 2006 року Головним управлінням житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).
Садовий будинок розташований на земельній ділянці з кадастровим номером 8000000000:90:818:0052, що належить позивачу на підставі державного акту на земельну ділянку, виданого 17 січня 2005 року Головним управлінням земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).
З довідки ДОП СДОП ВП Дарницького УП ГУНП в місті Києві «Про результати розгляду звернення» та з листа Дарницького УП ГУНП в місті Києві від 07 серпня 2024 року № 134441-2024 вбачається, що позивач 30 червня 2024 року звертався до Дарницького УП ГУНП в місті Києві щодо затоплення майна через прорив труби у будинку по вул. Завальна, 10-Г . За наслідками розгляду звернення, у зв`язку із відсутністю даних, які б вказували на наявність кримінального правопорушення, інформація до ЄРДР внесена не була, заявнику рекомендовано звернутись до суду за захистом порушених цивільних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до листів ПрАТ «АК «КИЇВВОДОКАНАЛ» від 22 серпня 2024 року № 3419/18/36/02-24, від 26 серпня 2024 року № 3498/18/36/02-24 каналізаційна мережа і каналізаційний колодязь по вул. Завальна, 10-Г у володінні та користуванні (на балансі) ПрАТ «АК «КИЇВВОДОКАНАЛ» не перебувають та не обслуговуються товариством. Каналізаційні мережі на вул. Завальній, 10-Б, 10-В , 10-Г збудовані та у 2015 році здані в експлуатацію згідно з актом технічного приймання каналізації. У 2023 році між ПрАТ «АК «КИЇВВОДОКАНАЛ» та ОСББ «СТАТУСГРАД» підписаний Акт розмежування балансової належності каналізаційних мереж та експлуатаційної відповідальності сторін. При цьому, ПрАТ «АК «КИЇВВОДОКАНАЛ» обслуговує та несе відповідальність за технічний стан лише господарсько-побутової і промислової каналізації, що перебувають у володінні та користуванні товариства. Відповідальність за відведення зливових стоків із прибудинкових територій несе їх балансоутримувач.
Відповідно до висновку про вартість майна, складеного 22 липня 2024 року суб`єктом оціночної діяльності ПП «Зорі України», розмір збитків, що призвели до завдання майнової шкоди власнику внаслідок затоплення стічними водами частини приміщень садового будинку, загальною площею 89,5 кв. м, за адресою: АДРЕСА_1 , станом на 22.07.2024 становить 569 464,00 грн з ПДВ або 13 725 доларів США за курсом НБУ на дату оцінки.
Доводи позивача про оренду ним житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 підтверджується договором найму (оренди) нерухомого майна від 05 липня 2024 року, відповідно до п. 3.1 якого щомісячна орендна плата складає 61 500,00 грн.
Відповідно до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Згідно з усталеною судовою практикою при розгляді позовів про відшкодування шкоди необхідно мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними (діями і шкодою) є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.
Згідно з частиною третьою статті 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.
Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (частина друга статті 1166 ЦК України).
Як роз`яснено у п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.
Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, тому, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Позивач не зобов`язаний доводити вину відповідача у заподіянні шкоди. Особа, якій спричинено шкоду, подає докази, що підтверджують факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір спричиненої шкоди, а також докази того, що саме відповідач її спричинив або є особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду.
Подібні висновки висловлені Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 05.06.2019 року у справі № 61/8496/15-ц, провадження № 14-154цс19.
Відповідно до пунктів 2, 3 розділу ІІ Правил користування системами централізованого питного водопостачання та централізованого водовідведення в населених пунктах України, затверджених Наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України 27 червня 2008 року № 190 (у редакції наказу Міністерства розвитку громад та територій України від 19 квітня 2021 року № 97), далі - Правила, мережі водопостачання та водовідведення споживача експлуатуються та обслуговуються споживачем. Обслуговування мереж споживача може здійснюватися виконавцем послуги з централізованого водопостачання / централізованого водовідведення на умовах окремого договору.
Межею розподільчих мереж, які обслуговує виконавець послуги з централізованого водопостачання / централізованого водовідведення, є перший колодязь із запірною арматурою у місці приєднання до водопровідної мережі споживача відповідно до акта розмежування майнової належності та експлуатаційної відповідальності сторін (додаток 1).
У випадку відсутності контрольного колодязя у місці приєднання, межею, яку обслуговує виконавець послуги з централізованого водопостачання / централізованого водовідведення, є місце приєднання до мережі водопостачання та водовідведення споживача.
Згідно із п. 9 розділу ІІ цих Правил споживач забезпечує експлуатацію, ремонт та усунення аварійних ситуацій на об`єктах/мережах водопостачання та водовідведення, які йому належать (перебувають у користуванні), власними силами або із залученням інших суб`єктів господарювання.
При цьому, у пункті 4 розділу І Правил визначено, що мережа водовідведення споживача - це система трубопроводів, каналів та/або лотків і споруд на них для збирання та відведення стічних вод споживача, що перебуває на балансі або території споживача і ним обслуговується.
Як вбачається з Акту розмежування балансової належності каналізаційних мереж та експлуатаційної відповідальності сторін, підписаного 25 квітня 2023 року між ПрАТ «АК «КИЇВВОДОКАНАЛ» (Експлуатаційна організація) та ОСББ «СТАТУСГРАД» (Абонент), далі - Акт, сторони цим актом встановили балансову належність каналізаційних мереж, а саме з пункту 1 Акту вбачається, що ОСББ «СТАТУСГРАД» належить відомча каналізаційна мережа об`єкту «ж/б з вбудованими приміщеннями та паркінгом» по вул. Завальна, 10-Б, В, Г, довжиною L = 1,60 п.м, Д = 110 мм, у тому числі оглядові колодязі в кількості 1 шт. ПрАТ «АК «КИЇВВОДОКАНАЛ» належить відомча та міська каналізаційна мережа, у тому числі колодязь відомчої та міської каналізаційної мережі по вул. Завальна, Є. Чавдар Д = 225,600 мм.
Відповідно до п. 2 Акту межа відповідальності за стан та обслуговування каналізаційних мереж визначено по зовнішній стіні колодязя ВКМ та МКМ по вул. Завальна, Є. Чавдар Д=225,600 мм.
У той же час пунктом 3 вказаного Акту визначено, що Абонент та Експлуатаційна організація несуть відповідальність за технічний стан та експлуатацію каналізаційних мереж, що перебувають на балансі у кожної зі сторін, згідно із цим актом.
Відповідно до п. 4 технічної характеристики каналізаційної мережі, зазначеної у Схемі каналізаційної мережі до Акту, каналізаційна мережа Абонента L- 1,60 п.м.
З огляду на вказане, суд дійшов висновку, що доведеною є та обставина, що на балансі відповідача перебуває відомча каналізаційна мережа об`єкту «ж/б з вбудованими приміщеннями та паркінгом» по вул. Завальна, 10-Б, В, Г, довжиною L = 1,60 п.м, Д = 110 мм, у тому числі оглядовий колодязь в кількості 1 шт., який обліковується за № 1, за технічний стан та експлуатацію якого відповідач несе відповідальність. 
Частиною 1 статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Порушенням вважається такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке; порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.
Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені частиною другою статті 16 ЦК України. Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити, які права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.
Так, одним із основних принципів цивільного судочинства є диспозитивність, зокрема, стаття 13 ЦПК України зобов`язує суд розглядати справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог, а учаснику справи надає право розпоряджатися своїми правами, у тому числі вчиняти чи не вчиняти ті чи інші процесуальні дії, на власний розсуд.
Відповідно до ст.ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Стаття 76 ЦПК України передбачає, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ст. 77 ЦПК України).
Відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 79 ЦПК України).
Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України).
Відповідно до ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів.
Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.
Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Суд наголошує на тому, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч. 1 ст. 44 ЦПК України).
Разом з тим, матеріали справи не містять належних, допустимих та достатніх доказів в розумінні ст.ст. 76-80 ЦПК України на підтвердження доводів та вимог позовної заяви, зокрема, щодо того, що колодязь № 3, з якого стався витік стічних вод та внаслідок чого будинок позивача був затоплений, перебуває на балансі відповідача та саме відповідач має його обслуговувати.
Одночасно суд зазначає, що при вирішенні цієї справи не бере до уваги наданий стороною відповідача письмовий доказ - Аналіз проектної документації та нормативної бази, мереж водопостачання та водовідведення щодо будівлі ОСББ «СТАТУСГРАД», яке розташоване за адресою: м. Київ, Завальна, 10Г, складений 25 лютого 2025 року ФОП ОСОБА_2 .
Так, вказаний аналіз був розроблений для вирішення питань: межі відповідальності ОСББ «СТАТУСГРАД» щодо системи каналізаційних мереж, кому належить система каналізації, що розташована між виходом каналізації з будинку і системою загальної каналізації міста; яка можлива причина залиття цокольного поверху садового будинку ОСОБА_1 .
Для надання відповідей ФОП ОСОБА_2 були розглянуті наступні матеріали: проект «Будівництво житлового будинку по вул. Завальній, 10-Б (В, Г) у Дарницькому районі м. Києва » (оригінал) Зовнішні мережі водопроводу та каналізації 10/02/2014-ЗВК Київ-20144р.; акт розмежування балансової належності каналізаційних мереж та експлуатаційної відповідальності сторін від 25 квітня 2023 року, підписаний між ПрАТ «АК «КИЇВВОДОКАНАЛ» та ОСББ «СТАТУСГРАД»; технічні умови на каналізування об`єкту № 8903 від 10 липня 2014 р. тощо.
Однак до вказаного аналізу не долучені вказані вище документи, що унеможливлює оцінити вказаний доказ на його належність, допустимість та обґрунтованість, зокрема, на відповідність відомостей, викладених в аналізі, тим документам, на які ФОП ОСОБА_2 посилається.
Відповідно до ч. 1 ст. 89 Цивільного процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
З огляду на наведені вище обставини, оцінивши наявні у справі докази, суд дійшов висновку, що доводи позивача щодо заподіяння відповідачем шкоди, причинно-наслідковий зв`язок між шкодою та діями відповідача, протиправність його поведінки не доведено належними та допустимими доказами, що свідчить про необгрунтованість та недоведеність позовних вимог, що є підставою для відмови у позові.
Щодо розподілу судових витрат суд зазначає таке.
Відповідно до ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України, ухвалюючи рішення суд вирішує питання про розподіл судових витрат між сторонами.
Частинами 2, 3 ст. 141 ЦПК України передбачено, що інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові - на позивача. При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує чи пов`язані ці витрати з розглядом справи.
Представник відповідача просив стягнути з позивача, у разі відмови у позові, витрати на оплату здійсненого ФОП ОСОБА_2 Аналізу проектної документації та нормативної бази, мереж водопостачання та водовідведення щодо будівлі ОСББ «СТАТУСГРАД» у розмірі 17 000,00 грн.
Однак суд відхилив цей доказ та не взяв його до уваги при ухваленні рішення у цій справі, відтак, витрати відповідача на складення вказаного вище аналізу проектної документації у такому випадку не підлягають відшкодуванню позивачем.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 4, 76-81, 89, 141, 178, 247, 263-265, 275, 279, 280, 281, 354, 355, 430 ЦПК України, суд
У Х В А Л И В:
У позові ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «СТАТУСГРАД», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «КИЇВВОДОКАНАЛ» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, спричиненої залиттям будинку - відмовити.
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Позивач: ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ).
Відповідач: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «СТАТУСГРАД» (місцезнаходження: м. Київ, вул. Завальна, буд. 10б, в, г; ідентифікаційний код в ЄДРПОУ 43697408).
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «КИЇВВОДОКАНАЛ» (місцезнаходження: м. Київ, вул. Лейпзицька, буд. 1а, ідентифікаційний код в ЄДРПОУ 03327664).
Повне рішення складено 05.06.2026.

Суддя Р. В. Котенко