ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 травня 2026 року	справа № 380/13326/25	

м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Андрусів У. Б., розглянувши у письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України (ДІАМ) про визнання протиправним та скасування припису,
в с т а н о в и в :
ОСОБА_1 (далі – позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Державної інспекції архітектури та містобудування України (далі – відповідач, ДІАМ), у якому просить суд визнати протиправним і скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 17.04.2025.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 05.06.2025 довідався з сайту Захід.нет про те, що у квітні 2025 року ДІАМ видала припис про демонтаж протизсувної конструкції на АДРЕСА_1 . Водночас наголошує, що приписів про демонтаж триповерхової конструкції на АДРЕСА_1 у квітні 2025 року не отримував. 
06.06.2025 представниця позивача скерувала до ДІАМ листа з проханням надати припис, про який йдеться в статті інтернет-видання Захід.нет, та документи, які передували його видачі. 20.06.2025 на адресу представниці позивача надійшла відповідь на звернення від 06.06.2025, до якої додано: акт №19 від 17.04.2025, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за адресою: АДРЕСА_1 ; припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 17.04.2025; протокол про адміністративне правопорушення від 17.04.2025; постанову №11/2025/02-2-02 від 22.04.2025 по справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності відповідно до ч. 1 ст. 188-42 КУпАП.
Позивач вважає, що оскаржуваний припис прийнятий з порушенням його прав та чинного законодавства, є необґрунтованим, незаконним та таким, що підлягає скасуванню, з таких підстав: 
- припис прийнятий на підставі Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) в сфері господарської діяльності», проте ОСОБА_1 не є суб`єктом господарювання, а також не здійснював самочинного будівництва;
- припис від 20.12.2024, в якому вимагається усунути у встановленому законодавством порядку допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 шляхом оформлення документів, які дають право на виконання будівельних робіт у термін до 20.02.2025, і на основі якого винесено припис 17.04.2025, є незаконним, оскільки відповідно до п. 1 та п. 13 постанови Кабінету Міністрів України №406 від 07.06.2017 «Про затвердження переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію» роботи з укріплення схилу, проведені на АДРЕСА_1 , не потребують документів, що дають право на їх виконання та після закінчення яких об`єкт не потребує прийняття в експлуатацію;
- припис не може містити загальних вимог, а повинен містити перелік конкретних заходів, які необхідно здійснити для усунення виявлених порушень;
- перевірка ДІАМ проведена за відсутності позивача або його представника, що є суттєвим порушенням та призводить до відсутності правових наслідків такої перевірки, тобто до протиправності оформлених за її результатами документів (припису, постанови). 
Окрім того звертає увагу, що рішенням Галицького районного суду м. Львова від 25.03.2025 у справі № 461/470/25, залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 20.05.2025, постанову №6/24/02-2-08 від 30.12.2024 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 7 ст. 96 КУпАП у виді штрафу у розмірі 34000,00 грн та яка була винесена на підставі припису від 20.12.2024 скасовано, а справу про адміністративне правопорушення закрито. Вищезазначеними рішеннями встановлено, що ОСОБА_1 не був власником нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 на час фактичного виконання будівельних робіт, а набув право власності на об`єкти за вказаною адресою 09.08.2023, у тому числі на протизсувну споруду (нежитлову будівлю) літ. А-2 площею 730,6 кв.м., гараж літ. Б площею 53,5 кв.м., коли така вже була побудована, тому він не міг бути замовником будівництва відповідно до п.4 ч.1 ст.1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», відповідно позивач не будував протизсувної споруди.
Резюмує, що у ДІАМ відсутні підстави для проведення позапланової перевірки на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 , а тому протиправні дії відповідача призвели до прийняття протиправного припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 17.04.2025, який підлягає скасуванню.
07.07.2025 ухвалою судді Львівського окружного адміністративного суду позовну заяву залишено без руху, позивачу встановлено десятиденний строк для усунення недоліків.
15.07.2025 позивач подав клопотання про усунення недоліків позовної заяви, до якого додав квитанцію про сплату судового збору.
Ухвалою судді від 21.07.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
21.08.2025 відповідач подав відзив на позовну заяву із викладом заперечень щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову. Свою позицію мотивує тим, що на підставі наказу ДІАМ «Про проведення позапланової перевірки» від 28.03.2025 № 64 та відповідно до направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 31.03.2025 №621/02/12-25, головними інспекторами будівельного нагляду Другого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю нагляду Павлівим Олегом Тарасовичем та Одрібцем Павлом Васильовичем з 04.04.2025 по 17.04.2025 проведено позапланову перевірку на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 . Стверджує, що позивач належним чином повідомлений про проведення позапланового заходу на об`єкті будівництва за адресою: вул. Паркова, 9, м. Львів, повідомленням від 02.04.2025 за № 651/02/12-25. 
На адресу Головного управління Національної поліції у Львівській області направлено лист ДІАМ від 02.04.2025 №653/02/12-25 щодо надання кандидатури представника Головного управління Національної поліції у Львівській області для забезпечення участі у проведені позапланової перевірки на об`єкті будівництва за адресою: вул. Паркова, 9, м. Львів у період з 04.04.2025 до 17.04.2025. З аналогічним листом від 02.04.2025 №655/02/12-25 ДІАМ звернулася до Львівської міської ради.
07.04.2025 Головні інспектори прибули за адресою вул. Паркова, 9, м. Львів для проведення позапланової перевірки, встановлено, що суб`єкт містобудування не з`явився за адресою вул. Паркова, 9, м. Львів та не уповноважив особу.
Під час проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва за адресою: вул. Паркова, 9, м. Львів та візуального огляду головними інспекторами встановлено, що на земельній ділянці знаходиться об`єкт незавершеного будівництва. Зведені підпірні колони з монолітним перекриттям. Враховуючи вищевикладене, є підстави вважати, що в подальшому будівельні роботи будуть здійснюватися на об`єкті незавершеного будівництва. Оскільки суб`єкт містобудування не прибув на об`єкт будівництва за адресою: вул. Паркова, 9, м. Львів, не уповноважив особу, не надав документи, головними інспекторами використовувалась інформація з Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва.
Звертає увагу, що в приписі від 20.12.2024 вимагалось усунути у встановленому законодавством порядку допущенні порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті будівництва за адресою: вул. Паркова, 9, м. Львів шляхом оформлення документів, які дають право на виконання будівельних робіт у термін до 20.02.2025.
Шляхом перевірки відомостей, які містяться в Реєстрі будівельної діяльності, інформації та документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, а також документів, що засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, змін до них, їх скасування чи анулювання за параметрами пошуку «адреса об`єкта будівництва: м. Львів, вул. Паркова, 9» – не виявлено.
Під час перевірки виконання припису від 20.12.2024, що проводилась у період з 04.04.2025 до 17.04.2025 встановлено, що дана вимога позивачем не виконана. Враховуючи ухилення позивача від виконання вимоги припису від 20.12.2024 щодо оформлення документів, які дають право на виконання будівельних робіт, посадовими особами ДІАМ за результатами позапланової перевірки видано припис від 17.04.2025 з вимогою усунути у встановленому законодавством порядку допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності щодо об`єкта будівництва за адресою: вул. Паркова, 9, м. Львів, шляхом приведення земельної ділянки у попередній стан, що існував до початку самочинного будівництва у термін до 17.06.2025. 
Звертає увагу суду, що зазначені обставини та висновки зафіксовані в акті, складеному за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 17.04.2025 № 19. 
Зазначає, що ДІАМ розміщено на офіційному веб-сайті, доступ до якого є загальнодоступним, повідомлення про проведення позапланового заходу на об`єкті будівництва за адресою: вул. Паркова, 9, м. Львів за посиланням https://diam.gov.ua/kontrol/povidomlennia-pro-provedennia-druhohopozaplanovoho-zakhodu-na-obiekti-budivnytstva-za-adresoiu-vul-parkova-9-m-lviv. Однак, не зважаючи на вищевикладене, для забезпечення присутності суб`єкта містобудування або уповноваженого ним представника під час проведення позапланової перевірки, ДІАМ, 02.04.2025 направила на адресу позивача повідомлення щодо проведення позапланового заходу за номером 651/02/12-25 рекомендованим листом засобами поштового зв`язку. 
З урахуванням викладеного просить відмовити у задоволенні позову.
02.10.2025 представниця позивача подала клопотання про долучення доказів.
26.01.2026 представниця позивача подала клопотання про долучення доказів.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на які сторони покликаються, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд установив такі обставини та відповідні їм правовідносини.
Державна інспекція архітектури та містобудування України листом від 12.03.2025 №487/02/12-25 звернулася до Міністерства розвитку громад та територій України з проханням видати наказ про погодження здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкті будівництва за адресою: вул. Паркова, 9, м. Львів.
Наказом Міністерства розвитку громад та територій України №543 від 21.03.2025 «Про погодження здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю» Державній інспекції архітектури та містобудування України наказано забезпечити в установленому порядку здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил на об`єкті будівництва за адресою: вул. Паркова, 9, м. Львів стосовно виконання вимог припису від 20 грудня 2024 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Державною інспекцією архітектури та містобудування України видано наказ 28.03.2025 № 64 «Про проведення позапланової перевірки», яким наказано провести позапланову перевірку на об`єкті будівництва за адресою: вул. Паркова, 9, м. Львів. Замовник будівництва: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 . Предмет перевірки: виконання суб`єктом містобудування вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20 грудня 2024 року.
На підставі цього наказу видано направлення №621/02/12-25 від 31.03.2025 для проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. 
ДІАМ листом від 02.04.2025 № 655/02/12-25 звернулася до Львівської міської ради, у якому просила надати до 11:00 год. 03.04.2025 кандидатуру представника Львівської міської ради з метою участі в період з 04.04.2025 до 17.04.2025 у позаплановій перевірці на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 .
Листом від 07.04.2025 №0006-вих-50979 повідомлено Державну інспекцію архітектури та містобудування про те, що у проведенні позапланової перевірки братиме участь провідний спеціаліст відділу інспекційної роботи інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Германчук Роман Васильович.
У повідомленні від 14.04.2025 № 753/02/12-25 зазначено, що зокрема на підставі припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20 грудня 2024 року, наказу Державної інспекції архітектури та містобудування України від 28 березня 2025 року № 64 «Про проведення позапланової перевірки», у період з 04 квітня 2025 року до 17 квітня 2025 року здійснюється позапланова перевірка на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 . Повідомлено про необхідність прибути Сергію Збирко або уповноваженій особі з відповідним документом 17.04.2025 о 10 годині 00 хвилин за адресою: вулиця Чупринки, 71, 1-й поверх, кабінет 110, місто Львів, 79044, для складання, ознайомлення та підписання акта складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
У матеріалах справи відсутні докази, які свідчать про направлення та отримання позивачем повідомлення від 14.04.2025 № 753/02/12-25. Державною інспекцією архітектури та містобудування України такі докази не надані.
За результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , Державною інспекцією архітектури та містобудування України складено:
- акт № 19 від 17.04.2025 за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;
- протокол про адміністративне правопорушення від 17.04.2025, відповідно до якого ОСОБА_1 повідомлено про те, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться об 10:00 год 22.04.2025 року у приміщенні Державної інспекції архітектури та містобудування України за адресою: вул. Генерала Чупринки, 71, поверх 1, кабінет 110, м. Львів, 79044;
- припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 17.04.2025. Приписом вимагалося усунути у встановленому законодавством порядку допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті будівництва за адресою: вул. Паркова, 9, м. Львів, шляхом приведення земельної ділянки у попередній стан, що існував до початку самочинного будівництва у термін до 17.06.2025.
За змістом припису «…. В приписі від 20.12.2024 вимагається: Усунути у встановленому законодавством порядку допущенні порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об?єкті будівництва за адресою: вул. Паркова, 9, м. Львів шляхом оформлення документів, які дають право на виконання будівельних робіт у термін до 20.02.2025.
Під час проведення позапланової перевірки на об?єкті будівництва за адресою: вул. Паркова, 9, м. Львів встановлено, що суб?єкт містобудування не з?явився, не уповноважив особу, та не надав дозвільних документів, які підтверджують право на виконання будівельних робіт на об?єкті за адресою: вул. Паркова, 9, м. Львів.
Під час проведення позапланової перевірки на об?єкті будівництва за адресою: вул. Паркова, 9, м. Львів та візуального огляду Головними інспекторами встановлено, що на земельній ділянці знаходиться об?єкт незавершеного будівництва. Зведені підпірні колони з монолітним перекриттям. Враховуючи вищевикладене, є підстави вважати, що в подальшому будівельні роботи будуть здійснюватися на об?єкті незавершеного будівництва. 
Згідно з частиною десятою статті 221 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон), відомості, що містяться в електронній системі, є достовірними, а також відкритими і загальнодоступними, крім реєстраційних номерів облікових карток платників податків, паспортних даних, місця проживання фізичної особи, договорів про надання послуг, документів. поданих фізичними та юридичними особами для отримання послуг, визначених цим Законом, та іншої інформації, перелік якої визначається Кабінетом Міністрів України в Порядку ведення електронної системи.
Відповідно до частини першої статті 222 Закону, Реєстр будівельної діяльності є компонентом електронної системи, який забезпечує створення, збирання, накопичення, обробку, захист, облік інформації в тому числі щодо документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт.
17.04.2025 Головними інспекторами додатково був опрацьований Реєстр будівельної діяльності. За параметром пошуку «адреса - Львівська область, м. Львів, вул. Паркова, 9» інформації та документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, та документів, що засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об?єктів, змін до них, їх скасування не виявлено. Що є підтвердженням, що вимога зазначена в приписі від 20.12.2024 не виконана…»
22.04.2025 головним інспектором будівельного нагляду Другого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Павлівом Олегом Тарасовичем складено постанову №11/2025/02-2-02 по справі про адміністративне правопорушення, якою притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 відповідно до ч.1 ст. 188-42 КУпАП та накладено штраф в розмірі 5100,00 гривень.
06.06.2025 позивач звернувся до відповідача із листом «Щодо надання копії припису», у якому зазначив, що із сайту Захід.нет https://zaxid.net/lvivskiy_reyestrator_otrimav_pidozru_za_uzakonennya_samobudu_v_striyskomu_parku_n1611923 довідався про те, що у квітні 2025 року ДІАМ видала припис про демонтаж протизсувної конструкції на вул. Парковій, 9 у м. Львові. Констатував, що приписів про демонтаж незаконної триповерхової конструкції у квітні 2025 року не отримував, тому просив надати усі, видані на ім`я Збирка С. С. щодо адреси м. Львів, вул. Паркова, 9, документи, зокрема акт та припис, про який згадується в статті інтернет-видання. 
У відповідь на звернення позивача ДІАМ разом з супровідним листом від 20.06.2025 №3097/02/13-25 надала: копію акту складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 17. 04. 2025 за № 19 на 30 арк. в 1 прим.; копію протоколу про адміністративне правопорушення від 17. 04. 2025 на 6 арк. в 1 прим.; копію припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 17.04.2025 на 5 арк. в 1 прим.; копію постанови по справі про адміністративне правопорушення від 22. 04. 2025 за № 11/2025/02-2-02 на 7 арк. в 1 прим.
Вважаючи протиправною позапланову перевірку та прийнятий за її результатами припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 17.04.2025, позивач звернувся до суду з цим адміністративним позовом.
Надаючи правову оцінку правовідносинам, які виникли між сторонами, та встановленим обставинам справи, суд застосовує такі норми законодавства України та робить висновки по суті спору.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) в умовах воєнного стану» (далі – постанова №303), Кабінет Міністрів України постановив припинити проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) юридичних та фізичних осіб на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 «Про введення воєнного стану в Україні».
За наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) юридичних та фізичних осіб на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах (п. 2 постанови № 303).
Протягом періоду воєнного стану за наявності загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, планові та позапланові заходи державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов здійснюються за рішенням Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, позапланові заходи державного нагляду (контролю) у сфері організації та проведення азартних ігор та у лотерейній сфері - за рішенням Державного агентства ПлейСіті відповідно до статті 10 Закону України «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор» та статті 13 Закону України «Про державні лотереї в Україні» (п. 3 постанови № 303).
За приписами ст. 1 Закону України від 16.11.1992 № 2780-XII «Про основи містобудування» (далі - Закон № 2780-XII) містобудування (містобудівна діяльність) - це цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об`єднань громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об`єктів містобудування, спорудження інших об`єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характеру середовища, реставрацію та реабілітацію об`єктів культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури.
Статтею 6 Закону № 2780-XII унормовано, що законодавство України про містобудування складається з Конституції України, цього Закону, законів України «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про архітектурну діяльність» та інших нормативно-правових актів, що видаються на їх виконання.
Прийняття, набрання чинності, оскарження в адміністративному порядку, виконання, припинення дії адміністративних актів у сфері містобудування здійснюються відповідно до Закону України «Про адміністративну процедуру» з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Державне регулювання у сфері містобудування здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою та Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами в порядку, встановленому законодавством (ст. 7 Закону № 2780-XII).
За дефініцією, закріпленою у ст. 1 Закону України від 17.02.2011 №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI), будівництво - нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт об`єкта будівництва.
Частинами 1, 2 ст. 4 Закону № 3038-VI регламентовано, що об`єктом містобудування є планувальна організація території, система розселення, система взаємопов`язаного комплексного розміщення основних об`єктів промисловості, транспорту, інженерної та соціальної інфраструктури, функціональне зонування території України, її частин (груп областей), території Автономної Республіки Крим, областей, адміністративних районів, територій територіальних громад, населених пунктів, їх частин.
Об`єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури (крім трубопроводів внутрішньогосподарських меліоративних систем).
До об`єктів будівництва не належать нафтові і газові свердловини та об`єкти їх влаштування (облаштування), включаючи необхідні інженерні лінійні комунікації від свердловин для транспортування нафти і газу в місця підготовки продукції, та промислові трубопроводи для транспортування продукції, включаючи необхідні інженерні лінійні комунікації від свердловин для транспортування нафти і газу в місця підготовки продукції, а також тимчасові технічні засоби та/або споруди електронних комунікаційних мереж, прикордонні інженерно-технічні та фортифікаційні споруди, огорожі, прикордонні знаки, прикордонні просіки, комунікації.
Суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.
Статтею 5 Закону № 3038-VI визначено, що програми розвитку регіонів та населених пунктів, програми господарського, соціального та культурного розвитку повинні узгоджуватися з містобудівною документацією відповідного рівня.
Вимоги містобудівної документації є обов`язковими для виконання всіма суб`єктами містобудування.
Згідно зі ст. 6 Закону № 3038-VI управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.
До уповноважених органів містобудування та архітектури належать органи, визначені у ст. 13 Закону України «Про архітектурну діяльність».
До органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:
1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;
2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.
Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.
Примірне положення про органи державного архітектурно-будівельного контролю затверджується Кабінетом Міністрів України.
За правилами ст. 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є:
1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;
2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;
3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;
4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;
5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;
6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;
7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Повторне проведення позапланової перевірки за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для раніше проведеної позапланової перевірки об`єкта будівництва чи суб`єктів містобудування, забороняється.
Проведення позапланових перевірок з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових перевірок, передбачених абзацом десятим цієї частини.
Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.
У разі систематичного (два і більше разів підряд) перешкоджання проведенню перевірки посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю, невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності, встановлених під час перевірки, а саме: порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, проектної документації на будівництво об`єкта, будівельних норм і правил, а також в інших випадках, визначених цим Законом, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю звертається до адміністративного суду із позовом про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт.
Неподання органом державного архітектурно-будівельного контролю позову до адміністративного суду про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт протягом двох місяців з дня закінчення строку для усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, визначеного у приписі про зупинення підготовчих або будівельних робіт, або постановлення судом ухвали про відмову у відкритті провадження у справі, про залишення позову (заяви) без розгляду, є підставою для відновлення виконання підготовчих та/або будівельних робіт (крім випадків, якщо підготовчі та/або будівельні роботи зупинені через ненабуття права на їх виконання).
Орган державного архітектурно-будівельного контролю використовує відомості з електронної системи з метою здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:
1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;
2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;
3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:
а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил;
б) зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом;
4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;
5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам норм і правил згідно із законодавством;
6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;
7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;
8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;
9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;
10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки;
11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.
На одному об`єкті будівництва, який є предметом державного архітектурно-будівельного контролю, приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, про зупинення підготовчих та будівельних робіт, а також складання протоколів про вчинення правопорушень та накладення штрафів можуть стосуватися кількох суб`єктів містобудування.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю у своїй діяльності взаємодіє з органами виконавчої влади, що здійснюють контроль за дотриманням природоохоронних, санітарно-гігієнічних, протипожежних вимог, вимог у сфері охорони праці, енергозбереження та інших вимог, передбачених законом, а також з органами державної статистики, Національної поліції, прокуратури та іншими правоохоронними і контролюючими органами.
Забезпечення діяльності органу державного архітектурно-будівельного контролю та його працівників необхідними засобами здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Постанови органів державного архітектурно-будівельного контролю можуть бути оскаржені в порядку, передбаченому Законом України «Про адміністративну процедуру», до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або до адміністративного суду.
У разі заподіяння шкоди, спричинення збитків внаслідок порушення працівниками органу державного архітектурно-будівельного контролю вимог, встановлених законами, а також вимог щодо перевірок суб`єкт господарювання може звернутися до адміністративного суду із заявою про відшкодування матеріальної та моральної шкоди.
Суб`єкт господарювання має право звернутися до адміністративного суду щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Кабінет Міністрів України постановою від 23.05.2011 № 553 затвердив Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі – порядок №553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 «Прикінцеві положення» Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (п. 1 порядку №553).
Відповідно до п. 2 порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:
1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;
2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;
3) інших вимог, установлених законодавством.
Державний архітектурно-будівельний контроль на об`єктах будівництва, що є власністю іноземних держав, міжнародних організацій, іноземних юридичних і фізичних осіб та розташовані на території України, здійснюється відповідно до цього Порядку.
Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю мають службові посвідчення встановленого зразка, форма якого затверджується Мінінфраструктури.
Згідно з п. 7 порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є:
- подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;
- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;
- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;
- перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;
- вимога головного інспектора будівельного нагляду ДІАМ про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;
- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;
- вимога правоохоронних органів щодо проведення перевірки, складена на підставі ухвали слідчого судді.
Під час проведення позапланової перевірки підлягають контролю виключно питання, які стали підставою для проведення такої перевірки.
Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.
Повторне проведення позапланової перевірки за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для раніше проведеної позапланової перевірки об`єкта будівництва чи суб`єкта містобудування, забороняється, крім випадків невиконання вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.
Відповідно до п. 12 порядку № 553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані:
- у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством;
- дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами;
- ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством;
- за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету;
- надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку;
- розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.
Пунктом 16 порядку №553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).
У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком (п. 17 порядку № 553).
Згідно з п. 9 порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю фіксування процесу проведення перевірки здійснюється з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.
У разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, щодо якого неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував такий об`єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу Національної поліції для встановлення особи суб`єкта містобудування.
У випадку, коли суб`єкти містобудування або його представники, які будують або збудували об`єкт будівництва та були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування.
Відповідно до п.п. 1 п. 11 порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.
Згідно з п. 12 порядку №553 у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.
У п. 13 порядку №553 передбачено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, серед іншого, має право:
- вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;
- перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;
- бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;
- за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;
- подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.
З аналізу наведених норм слідує, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснюють, зокрема позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет виконання вимог приписів та під час здійснення такого контролю мають право на безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.
Вказаному праву контролюючого органу кореспондує право суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки, або забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. В такому разі допуск до проведення перевірки є обов`язком такого суб`єкта містобудування.
Законодавство не передбачає чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки (на відміну від планової, що врегульовано п.12 порядку №553) як обов`язкової передумови її проведення, однак для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої, відповідач в рамках підготовки до проведення позапланової перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення.
Таким чином, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані повідомити суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки з тим, аби надати суб`єкту містобудування право взяти участь у здійсненні позапланового заходу контролю та надати документи з питань, що виникають під час його здійснення.
У матеріалах справи відсутні докази про своєчасне повідомлення позивача про проведення позапланової перевірки у період з 04.04.2025 до 17.04.2025 щодо виконання суб`єктом містобудування вимог припису від 20.12.2024 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 .
Факт неналежного повідомлення позивача про час і місце проведення позапланової перевірки не спростовано відповідачем під час судового розгляду справи, що свідчить про те, що позивач позбавлений можливості забезпечити доступ інспекторів до об`єкту, бути присутнім під час огляду, надати пояснення й документи та реалізувати інші права, передбачені законодавством.
З огляду на це, суд погоджується з доводами позивача, що такі дії ДІАМ суперечать вимогам п. 11 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», яким визначено обов`язок контролюючого органу повідомляти суб`єкта господарювання про проведення заходу державного нагляду, адже відповідно до п. 13 порядку №553 суб`єкт містобудування має право, серед іншого: вимагати від посадових осіб контролюючого органу дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність службових посвідчень інспекторів; бути присутнім під час проведення заходу контролю.
Суд установив, що відповідач не надав докази повідомлення ОСОБА_1 про проведення позапланової перевірки, чим порушив вимоги ст. 6 та 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Суд зазначає, що відсутність повідомлення позбавила позивача можливості ознайомитися з наказом, направленням, службовими посвідченнями інспекторів, а також із погодженням центрального органу виконавчої влади, передбаченим п. 2 постанови № 303. Це унеможливило перевірку законності підстав для проведення заходу та реалізацію права не допустити посадових осіб до перевірки у разі відсутності необхідних документів.
Крім того, рішенням Галицького районного суду м. Львова від 25.03.2025 у справі №461/470/25, залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 20.05.2025 постанову головного інспектора будівельного нагляду Другого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Павліва Олега Тарасовича № 6/24/02-2-08 від 30.12.2024 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 7 ст. 96 КУпАП у виді штрафу у розмірі 34000,00 грн скасовано, а справу про адміністративне правопорушення закрито.
Згідно з ч. 4 ст.78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Рішенням Галицького районного суду м. Львова від 25.03.2025 у справі №461/470/25 встановлено таке:
« 20.12.2024 року Державною інспекцією архітектури та містобудування України складено акт №18 від 20.12.2024 року за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудування за адресою АДРЕСА_1 на земельній ділянці з кадастровим номером 4610136600:07:003:0027.
За результатом вказаного заходу контролю установлено, що на земельній ділянці з кадастровим номером 4610136600:07:003:0027, за адресою вул. Паркова, 9, м. Львів ведеться будівництво впритул до фундаментів пам`ятки архітектури місцевого значення «житловий будинок 1904 року, наказ МКІП №14 від 18.01.2021 року, охоронний договір №5098-Лв, що несе ризики втрати ними конструктивної надійності за рахунок впливу на основи фундаментів. Об`єкт вказаного будівництва за адресою АДРЕСА_1 відповідно до ст. 376 ЦК України є самочинним будівництвом. Відповідно до інформації Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку з кадастровим номером 4610136600:07:003:0027, за адресою АДРЕСА_1 належить ОСОБА_1 .
20.12.2024 року головним інспектором будівельного нагляду Другого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Костівим Р.О. складено протокол про адміністративне правопорушення (а.с. 228-233 т.1).
30.12.2024 року головним інспектором будівельного нагляду Другого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Павлів Олегом Тарасовичем винесено постанову №6/24/02-08 від 30.12.2024 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та накладено штраф, передбачений частиною 7 статтею 96 КУпАП, в розмірі 34000,00 грн. / Том 1, а. с. 32-38/.
Підставою для винесення вказаної постанови слугував акт № 18 від 20.12.2024 року за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудування за адресою АДРЕСА_1 на земельній ділянці з кадастровим номером 4610136600:07:003:0027 та протокол про адміністративне правопорушення від 20.12.2024 року.
Зі змісту оскаржуваної постанови встановлено, що 16.12.2024 року під час перевірки за адресою: АДРЕСА_1 із залученням представника органу місцевого самоврядування (начальник відділу інспекційної роботи Інспекції державного-архітектурно будівельного контролю Львівської міської ради Літавий Василь Миколайович) візуально виявлено триповерхову залізобетонну споруду невідомого функціонального призначення, яка має вертикальні та горизонтальні конструктивні елементи. Шляхом перевірки відомостей, які містяться в Реєстрі будівельної діяльності посадовими особами ДІАМ інформації та документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, а також документів, що засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, змін до них, їх скасування чи анулювання за параметрами пошуку «адреса об`єкта будівництва: АДРЕСА_1 .» не виявлено. Відповідно до частини першої статті 376 Цивільного кодексу України, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Таким чином, замовник здійснив самочинне будівництво за адресою: АДРЕСА_1 . Підставою для ініціювання перевірки стало звернення Інспекції державного-архітектурно будівельного контролю Львівської міської ради від 05.11.2021 року №0006-вих-102947, зареєстрованого ДІАМ, 15.11.2021 року за реєстраційним номером 2186/07-21. Відповідно до інформації викладеної у зверненні, Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Львівської міської ради було виявлено факт самочинного виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 . Згідно з переліком пам`яток архітектури та містобудування АДРЕСА_1 є пам`яткою архітектури місцевого значення, охоронний помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В постанові зазначено, що замовником є ОСОБА_1 , який здійснив самочинне будівництво за адресою: АДРЕСА_1 , чим порушив п. 1 ч. 1 ст.34 та абз1 ч. 1 ст. 36 Закону «України «Про регулювання містобудівної діяльності», абзац 1 та 2 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постаново КМ України №747 від 26.08.2015 року. Відповідальність за встановлені порушення передбачена ч. 5 ст. 96 КУпАП.
Житловий будинок на АДРЕСА_1 та земельна ділянка площею 0,0571 га на якій він знаходиться з кадастровим номером 4610136600:07:003:0027 на підставі договорів дарування від 09 серпня 2023 р. та витягів з Державного реєстру речових прав №342190747 від 09.08.2023 року та з Державного реєстру речових прав №342191814 від 09.08.2023 року належить на праві власності ОСОБА_1 з 09.08.2023 року (а.с. 238-243 т.2).
Відповідно до п.1.1 і п 1.2 договору дарування, дарувальник ОСОБА_2 передала безоплатно у власність обдаровуваному ОСОБА_1 житловий будинок, розташований за адресою: на АДРЕСА_1 . Загальна площа будинку становить 699, 3 кв.м., житлова площа 367,8 кв.м. До будинку відносяться складові частини: протизсувна споруда (нежитлова будівля) літ. А-2 площею 730,6 кв.м., гараж літ. Б площею 53,5 кв.м. (а.с. 242-243 т.2)
За даними відомостей витягу з Державного реєстру речових прав №342190747 (а. с. 244 т.2) ОСОБА_3 набув 09.08.2023 року право власності на існуючу протизсувна споруда (нежитлова будівля) літ. А-2 площею 730,6кв.м., згідно обумовленого вище договору дарування.
Таким чином, ОСОБА_1 набув майно на АДРЕСА_1 - 09 серпня 2023 р., на той час протизсувна споруда вже була побудована.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.7 ст. 96 КУпАП, враховуючи наступне.
Склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 96 КУпАП становлять наступні елементи: - об`єкт правопорушення - суспільні відносини у сфері містобудування; - об`єктивна сторона правопорушення - дії у вигляді виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такій декларації, вчинені щодо об`єктів ІI категорії складності; - суб`єкт правопорушення - загальний, а саме особа, яка замовляла або виконувала будівельні роботи без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт або ж навела недостовірні дані у такій декларації (забудовник, власник об`єкта будівництва - замовник будівельних робіт, інший суб`єкт містобудування); - суб`єктивна сторона правопорушення- умисна форма вини (наявність умислу).
Таким чином суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 7 ст КУпАП є загальний суб`єкт, а саме: забудовник (замовник) - в разі, якщо замовник та забудовник поєднані в одній особі (замовник самостійно проводить будівельні роботи); замовник - в разі, якщо замовник та забудовник не поєднані в одній особі (будівельні роботи здійснюються сторонньою особою за завданням замовника).
Позивач є власником житлового будинку на АДРЕСА_1 та земельної ділянки площею 0,0571 га на якій він знаходиться з кадастровим номером 4610136600:07:003:0027 на підставі договору дарування від 09 серпня 2023 р. В той час як підставою для ініціювання перевірки стало звернення Інспекції державного архітектурно будівельного контролю Львівської міської ради від 05.11.2021 року №0006-вих-102947.
Таким чином, на момент набуття права власності на майно на АДРЕСА_1 , в тому числі протизсувної споруди (нежитлова будівля) літ. А-2 площею 730,6 кв.м., гараж літ. «Б» площею 53,5 кв.м., така споруда вже була побудована.
Відповідно на момент виявлення факту самочинного виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 , майно перебувало у власності іншої особи. Таким чином, оскільки ОСОБА_1 не був власником нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , факту самочинного виконання будівельних робіт, а набув право власності на об`єкти за вказаною 09 серпня 2023 р., в тому числі на протизсувну споруду (нежитлову будівлю) літ. А-2 площею 730,6 кв.м., гараж літ. «Б» площею 53,5 кв.м., коли така вже була побудована, тому він не міг бути замовником будівництва відповідно до п.4 ч.1 ст.1 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», відповідно позивач не є суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого, ч.7 ст. 96 КУпАП.»
Отже ОСОБА_1 не міг бути замовником будівництва відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності».
Підсумовуючи викладене, відповідальність за здійснення самочинного будівництва несе саме та особа, яка його здійснила, навіть якщо вона не подавала до уповноваженого органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідної заяви на реалізацію наміру такого будівництва і у встановленому законом порядку не набула статусу замовника.
Аналогічна позиція відображена у постанові Верховного Суду №160/6457/22 від 25.07.2023.
Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 20.05.2025 у справі №461/470/25 також зазначено: «Як наслідок, ОСОБА_1 не є особою, яка здійснила самочинне спорудження протизсувної споруди (нежитлова будівля) літ. А-2 площею 730,6 кв.м., позаяк набув на неї право власності лише - 09.08.2023 року, коли протизсувна споруда вже існувала.»
Таким чином, з урахуванням ч. 4 ст. 78 КАС України, оскільки ОСОБА_1 не був власником нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , а набуття права власності на об`єкти – 09.08.2023, в тому числі на протизсувну споруду (нежитлову будівлю) літ. А-2 площею 730,6 кв.м., гараж літ. Б площею 53,5 кв.м. відбулося, коли така споруда вже була побудована, тому позивач не міг бути замовником будівництва відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Крім того, суд акцентує на тому, що нормами Закону №3038-VI та порядку №553, з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, встановлені умови та порядок проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю. Лише їх дотримання може бути належною підставою для проведення позапланової перевірки та оформлення її результатів, які створюють для суб`єкта містобудування юридичні наслідки. 
Суд виходить із усталеної правової позиції Верховного Суду, відповідно до якої проведення перевірки без належного повідомлення суб`єкта містобудування та без його участі є грубим порушенням процедури і саме по собі є підставою для скасування її результатів (постанови ВС від 24.12.2019 у справі №822/716/16, від 21.05.2020 у справі №208/6557/16-а, від 27.02.2019 у справі №210/3059/17, від 17.07.2019 у справі №822/714/16, від 14.11.2019 у справі №822/680/16, від 08.08.2019 у справі №822/712/16, від 08.11.2019 у справі №400/2866/18).
Таким чином, встановлені судом обставини свідчать про протиправність дій відповідача при проведенні позапланового заходу та протиправність прийнятого за результатом позапланового заходу припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил відносно ОСОБА_1 .
Відповідно до ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
На підставі аналізу наведених вище норм, з метою ефективного захисту порушених прав позивача суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог шляхом визнання протиправним та скасування припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 17.04.2025.
Відповідно до вимог ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Отже, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на суб`єкта владних повноважень, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про правомірність його діянь (дій чи бездіяльності).
Відповідач як суб`єкт владних повноважень жодними належними та допустимими доказами не довів правомірність винесення припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 17.04.2025.
Доводи відповідача спростовано наведеним вище аналізом чинного законодавства, яке регулює спірні правовідносини. Тому такі міркування суд не враховує.
За правилами ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Згідно з ч. 1 ст. 245 КАС України при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково.
Перевіривши обґрунтованість доводів сторін, оцінивши наявні у справі письмові докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи встановлені обставини справи, суд дійшов висновку про задоволення позову повністю.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд керується таким.
Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.
Приписами ч. 1 ст. 139 КАС України регламентовано, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Під час звернення до суду з цим позовом позивач сплатив судовий збір у сумі 968,96 грн.
Отже, понесені позивачем документально підтверджені судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 968,96 грн підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись ст. 2, 72-77, 90, 139, 241-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд
у х в а л и в:
1. Адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України (ДІАМ) про визнання протиправним та скасування припису задовольнити.
2. Визнати протиправним та скасувати припис Державної інспекції архітектури та містобудування України про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 17.04.2025, виданий ОСОБА_1 .
3. Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Державної інспекції архітектури та містобудування України судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 968 (дев`ятсот шістдесят вісім) гривень 96 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Учасники справи:
Позивач – ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_1 ).
Відповідач – Державна інспекція архітектури та містобудування України (місцезнаходження: бульвар Л. Українки, буд. 26, м. Київ, 01133; ЄДРПОУ 44245840).

Суддя	Андрусів Уляна Богданівна