Справа № 525/388/26 
Провадження №3/525/147/2026 

П О С Т А Н О В А 
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09.06.2026 селище Велика Багачка 
Суддя Великобагачанського районного суду Полтавської області Прасол Я.В., секретар судового засідання Лопатка О.В., з участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Велика Багачка матеріали, які надійшли з Відділення поліції №3 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області про притягнення до адміністративної відповідальності 
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючу, РНОКПП НОМЕР_1 , до адміністративної відповідальності протягом року не притягалася,
за ст. 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення,
у с т а н о в и л а:
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 №622214 від 23.03.2026, 23.03.2026 о 06 год. 40 хв. на автодорозі Мостовівщина - Попове 1 км ОСОБА_1 керувала транспортним засобом «MAZDA CX-5» днз НОМЕР_2 , не врахувала дорожньої обстановки, не дотрималась безпечного бокового інтервалу та здійснила зіткнення з автомобілем марки «FORD TRANSIT» днз НОМЕР_3 , який рухався назустріч. У результаті ДТП транспортний засіб «MAZDA CX-5» днз НОМЕР_2 отримав механічні пошкодження. Водій ОСОБА_1 порушила п. 13.3 ПДР України, її дії кваліфіковані за ст. 124 КУпАП. 
У судовому засіданні особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 свою вину не визнала, суду пояснила, що у той день вона відвезла чоловіка до с. Красногорівка та поверталася додому, рухалася у правій смузі, максимально наближено до правового узбіччя. Під час зустрічного роз`їзду з автомобілем марки «FORD TRANSIT» днз НОМЕР_3 під керуванням ОСОБА_2 відчула удар, втратила оглядовість лівого дзеркала заднього виду, зупинилися на узбіччі. Дзеркало було розвернуте та побите. Вона про те, що трапилося повідомила чоловіку, потім викликала працівників поліції.
У судове засідання викликався ОСОБА_2 , для його допиту в судовому засіданні. Останній жодного разу в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, з клопотаннями про відкладення розгляду справи до суду не звертався.
Суд, заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши наявні матеріали справи, приходить до наступних висновків.
Завданням КУпАП є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого порядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).
Згідно ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. 
Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.
Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні.
До протоколу про адміністративне правопорушення повинні бути додані докази, що підтверджують викладені в ньому факти виявлених правопорушень.
Відповідно до положень ч. 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.
Відповідальність за ст. 124 КУпАП настає у разі порушення учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів, вантажу, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна.
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 ставиться у провину порушення вимог п. 13.3 Правил дорожнього руху. 
Пунктом 13.3 ПДР України визначено, що під час обгону, випередження, об`їзду перешкоди чи зустрічного роз`їзду необхідно дотримувати безпечного інтервалу, щоб не створювати небезпеки для дорожнього руху.
Згідно долученої до матеріалів справи схеми місця дорожньо-транспортної пригоди уповноваженим поліцейським установлено, що зіткнення сталося у смузі для руху транспортного засобу «MAZDA CX-5» днз НОМЕР_2 , яким керувала ОСОБА_1 , ближче до правого узбіччя, що спростовує обставини викладені в протоколі.
Інших доказів, які б доводили вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст. 124 КУпАП матеріали справи не містять.
Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.
Конституційний Суд України у рішенні від 26 лютого 2019 року № 1-р/2019 у справі зауважив, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип «in dubio pro reo», згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.
Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини («Малофеєв проти Росії» та «Карелін проти Росії») у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу. 
Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що суди при оцінці доказів керуються критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Таке доведення може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою (рішення у справах «Ірландія проти Сполученого Королівства», «Яременко проти України», «Нечипорук і Йонкало проти України», «Кобець проти України»).
Розумний сумнів - це такий непереборний сумнів, який залишається у суду щодо винуватості особи після всебічного, повного і об`єктивного дослідження обставин справи. Наявність розумного сумніву щодо обґрунтованості звинувачення не дозволяє будь-якій неупередженій людині, яка міркує з належним розумом і сумлінням, визнати особу винною.
Пунктом 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
На підставі викладеного, вважаю що справа у відношенні ОСОБА_1 підлягає закриттю, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, оскільки її вина у вчиненні адміністративного правопорушення не доведена поза розумним сумнівом.
На підставі зазначеного, керуючись ст. ст. 9, 124, п. 1 ст. 247, 280 КУпАП,
у х в а л и в:
Провадження по справі відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП - закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Полтавського апеляційного суду через Великобагачанський районний суд Полтавської області шляхом подачі скарги в 10-ти денний строк з дня винесення постанови.

Суддя Я.В. Прасол