РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2026 року м.Рівне
Рівненський міський суд Рівненської області в складі
головуючого судді - Галінської В.В.
секретар судового засідання - Музичук В.В.
справа №569/8009/23
учасники справи:
позивач - Акціонерне Товариство "Сенс Банк"
відповідач - ОСОБА_1 
третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору – ОСОБА_2 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального провадження справу за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_3 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору – ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки,-
ВСТАНОВИВ:
Представник АТ "Сенс Банк" звернувся до Рівненського міського суду Рівненської області з позовом до ОСОБА_3 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору – ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки.
Позовні вимоги мотивовані тим, що 30.07.2008 року між АТ «Укрсоцбанк» та ОСОБА_2 , укладено кредитний договір № 309ІЖ.
Внаслідок реорганізації шляхом приєднання АТ «Укрсоцбанк» правонаступником усього майна, майнових прав та обов`язків є АТ «Альфа-Банк». Правонаступництво щодо майна, прав та обов`язків АТ «Укрсоцбанк» виникає у АТ «Альфа-Банк» з дати затвердження Передавального акту загальними зборами акціонерів АТ «Альфа-Банк» та рішенням єдиного акціонера АТ «Укрсоцбанк», а саме з 15 жовтня 2019 року.
12.08.2022 року позачерговими Загальними зборами акціонерів АТ «Альфа-Банк» було прийнято рішення про зміну найменування банку з Акціонерного товариства «Альфа- Банк» на Акціонерне товариство «Сенс Банк», а також про внесення змін до Статуту Акціонерного товариства «Альфа-Банк» шляхом затвердження його в новій редакції.
30.11.2022 року були внесені зміни до відомостей про юридичну особу, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а саме - змінено найменування банку з Акціонерного товариства «Альфа-Банк» на Акціонерне товариство «Сенс Банк.
Відповідно до умов вищевказаного Договору, Позивач (за Договором - Кредитор) зобов`язується надати ОСОБА_2 кредит у сумі 42 026,00 доларів США.
Відповідно до Договору ОСОБА_2 зобов`язується в порядку та на умовах, що визначені Договором повертати Кредит, виплачувати проценти за користування Кредитом, сплачувати неустойки та інші передбачені платежі в сумі, строки та на умовах, що передбачені Договором та Додатком № 1 до нього - Графіком погашення кредиту.
Позивач свої зобов`язання за Договором виконав в повному обсязі, надавши ОСОБА_2 кредит. В свою чергу, останній неналежно виконує взяті на себе зобов`язання, чим грубо порушує істотні умови Кредитного договору в результаті чого станом на 08.12.2022 р. має заборгованість:
Сума заборгованості за кредитом 39749,57 доларів США,
Сума заборгованості за відсотками 23183,09 доларів США,
Сума заборгованості за комісіями 1620,00 грн, що підтверджується розрахунком заборгованості.
3 метою забезпечення належного виконання зобов`язання за Кредитним договором від 30.07.2008 року між Кредитором та Іпотекодавцями, якими є - ОСОБА_2 , укладено Іпотечний договір, відповідно до якого останній передав Кредитору в іпотеку нерухоме майно, а саме: однокімнатну квартиру, загальною площею 43,40 кв.м., житловою площею 19,80 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Відповідно до відповіді Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради, Управлінням не присвоювалася адреса м. Рівне, вул. Гагаріна, 4 будь-якому об?єкту будівництва або об?єкту нерухомого майна. Відповідно до наказу Управління від 16.03.2015 №47 «Про присвоєння поштової адреси» адреса присвоєна житловому будинку: АДРЕСА_2 , що на час присвоєння адреси будувався відповідно до дозволу на виконання будівельних робіт №166 від 15.06.2007 виданого та продовженого інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю з будівництва житлового будинку АДРЕСА_3 . Відповідно до договору купівлі-продажу, серія та номер: 561, виданий 04.04.2018, видавник: Матвійчук О.С., приватний нотаріус Рівненського міського нотаріального округу Рівненської області, предмет іпотеки належить ОСОБА_4 . Отже, враховуючи вищезазначене та вимоги ст.. 23 ЗУ «Про іпотеку» іпотекодавцем є: ОСОБА_1 , всі права та обов?язки іпотекодавця за договором іпотеки у тому обсязі і на тих умовах, що існували до набуття ним права власності на предмет іпотеки, перейшли і до ОСОБА_3 .
Просить звернути стягнення на предмет іпотеки, а саме на однокімнатну квартиру, загальною площею 43,40 кв.м., житловою площею 19,80 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором № 309ІЖ від 30.07.2008 року, заборгованості, а саме: сума заборгованості за кредитом 39749,57 доларів США, сума заборгованості за відсотками 23183,09 долари США, сума заборгованості за комісіями 1620,00 гривень на користь Акціонерного товариства «Сенс Банк» шляхом проведення прилюдних торгів згідно ЗУ «Про виконавче провадження», за початковою ціною встановленою на рівні не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, визначеною на підставі оцінки проведеної суб`єктом оціночної діяльності.
29 серпня 2023 року судом постановлено заочне рішення, яким позов задоволено.
11 листопада 2025 року до суду подано заяву про скасування заочного рішення.
29 грудня 2025 року судом скасоване заочне рішення, справу призначено до розгляду в загальному позовному провадженні.
26 лютого 2026 року представником позивача подано заяву про зміну предмету позову. Вказали, що АТ “Сенс Банк” на доводах первісного позову наполягає в повному обсязі, однак вважає за необхідне уточнити предмет позову.
Вважають, що нерухоме майно, а саме однокімнатну квартиру, загальною площею 43,40 кв.м.. житловою площею 19,80 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 є предметом іпотеки та була реалізована за відсутності згоди Іпотекодавця.
Особа, до якої перейшло право власності на предмет іпотеки, набуває статус іпотекодавця та має всі його права й несе всі його обов`язки за іпотечним договором у тому обсязі та на тих умовах, що існували до набуття ним права власності на предмет іпотеки.
Забезпечення виконання зобов`язання іпотекою гарантує право кредитора одержати задоволення своїх вимог за рахунок заставленого майна, зокрема в судовому порядку, переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом.
Вказують, що належним способом захисту порушеного права є вимоги про звернення стягнення на предмет іпотеки та визнання права іпотекодержателя. Просять визнати за Акціонерним товариством «СЕНС БАНК» право іпотеки на нерухоме майно, а саме:загальною площею 43,40 кв.м., житловою площею 19,80 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та внести запис в Єдиний реєстр заборон відчуження об`єктів нерухомого майна про обтяження вказаного приміщення. Звернути стягнення на предмет іпотеки, а саме на однокімнатну квартиру, загальною площею 43,40 кв.м., житловою площею 19,80 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором № 309 ІЖ від 30.07.2008 року, а саме: сума заборгованості за кредитом 39 749,57 доларів США, сума заборгованості за відсотками 23 183,09 долари США, сума заборгованості за комісіями 1 620,00 гривень, на користь Акціонерного товариства «Сенс Банк» шляхом проведення прилюдних торгів згідно ЗУ «Про виконавче провадження», за початковою ціною встановленою на рівні не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, визначеною на підставі оцінки проведеної суб`єктом оціночної діяльності.
Згідно з п. 4.1. іпотечного договору у разі не виконання або неналежного виконання іпотекодавцем основного зобов`язання, іпотекодержатель має право задовольнити свої забезпечені іпотекою вимоги шляхом звернення стягнення на Предмет іпотеки.
Відповідно до п. 4.2 у разі порушення Іпотекодавцем обов`язків, встановлених цим договором, Іпотекодержатель має право вимагати дострокового виконання Основного зобов`язання, а в разі його невиконання звернути стягнення на предмет іпотеки.
Відповідно до п. 4.5 іпотечного договору іпотекодержавтель за своїм вибором звертає стягнення на предмет іпотеки, в тому числі, на підставі рішення суду.
Представником AT «Сенс Банк» направлено на адресу ОСОБА_2 вимогу про усунення порушень, а саме у 30 денний строк сплатити заборгованість по кредиту, відсотках за користування кредитом та нараховану неустойку.
Станом на 08.12.2022 року заборгованість становить 42026,00 доларів США. Також зазначено, що у разі невиконання цієї вимоги, банк розпочне звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до Закону України «Про іпотеку».
Враховуючи наявність зазначеної вище заборгованості позивач просить суд визнати право іпотеки на нерухоме майно та звернути стягнення на предмет іпотеки в рахунок погашення цієї заборгованості.
Відповідно до відповіді Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради, Управлінням не присвоювалася адреса АДРЕСА_4 будь-якому об`єкту будівництва або об`єкту нерухомого майна, відповідно до наказу Управління від 16.03.2015 №47 «Про присвоєння поштової адреси» адреса присвоєна житловому будинку: АДРЕСА_2 , що на час присвоєння адреси будувався відповідно до дозволу на виконання будівельних робіт № 166 від 15.06.2007 виданого та продовженого інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю з будівництва житлового будинку АДРЕСА_4 .
Як вбачається із інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відповідно до договору купівлі-продажу, серія та номер: 561, виданий 04.04.2018, видавник: Матвійчук О.С., приватний нотаріус Рівненського міського нотаріального округу Рівненської області, предмет іпотеки належить ОСОБА_4 .
У справі представником відповідача разом із заявою про перегляд заочного рішення як доказ подано Рішення Рівненського міського суду по справі 569/2479/16-ц, за позовом ПАТ «Укрсоцбанк» до ОСОБА_2 про стягнення боргу за кредитним договором. За результатами розгляду вказаної справи Позивачу - ПАТ «Укрсоцбанк», правонаступником якого є AT «Сенс банк», відмовлено в задоволенні позову про стягнення кредитної заборгованості в зв`язку із спливом строків давності звернення да суду. 
В даному випадку про порушення своїх прав та невиконання умов кредитного договору банку стало достовірно відомо після закінчення пільгового строку для погашення позичальником заборгованості, тобто з 10.02.2010 року і з тієї дати розпочався перебіг позовної давності щодо стягнення всієї суми боргу.
Правовідносини Відповідача - ОСОБА_3 та Позивача - AT «Сенс банк» витікають із одного і того ж зобов`язання, а саме кредитного договору № 309ІЖ від 30.07.2008 року, укладеного між ОСОБА_2 та ПАТ «Укрсоцбанк», який був забезпечений укладенням Договору іпотеки майнових прав на об`єкт нерухомого майна, що виникне у майбутньому.
Зважаючи на викладене, вважає, що позивачем пропущено строк звернення до суду із позовом про визнання права іпотеки та стягнення на предмет іпотеки, оскільки сам по собі договір іпотеки є наслідковим від кредитного договору, а строки позовної давності щодо звернення до суду за ним, є такими ж як для вказаного зобов`язання за кредитним договором № 3091Ж від 30.07.2008 року. Тобто позивач подав позовну заяву з пропуском строку позовної давності, початок якого у вказаному зобов`язанні був визначений судами 10.02.2010 року, закінчився 10.02.2013 року, а позов подано лише через 10 років після цього.
Крім того, вказав, що згідно з умовами п. 1.1. договору іпотеки № 309ІЖ-1 від 30.07.2008 року предметом іпотеки були майнові права на незакінчену будівництвом однокімнатну квартиру АДРЕСА_5 .
За домовленістю сторін договору цей предмет іпотеки після закінчення будівництва та набуття ОСОБА_2 права власності на квартиру, перетворюється у інший предмет іпотеки - зазначену квартиру, стосовно якого сторони домовилися укласти відповідний додатковий договір з проведенням реєстрації цього нового предмету іпотеки.
Так, у пункті 1.10 після завершення будівництва та прийняття в експлуатацію нерухомого майна, зазначеного в 1.1. цього Договору, а також після оформлення та реєстрації в установленому чинним законодавством України порядку права власності на нього за Іпотекодавцем, збудована нерухомість продовжує бути Предметом іпотеки При цьому, нотаріус за повідомленням Іпотекодержателя та за рахунок Іпотекодавця реєструє обтяження іпотекою вже збудованої нерухомості, в Сторони протягом трьох робочих днів укладають договір про внесення змін та доповнень до цього Договору, в якому змінюють опис Предмета іпотеки: замість майнових прав відповідне нерухоме із майно зазначенням його реєстраційних даних, оціночної вартості, із посиланням на відповідний правовстановлюючий документ, що підтверджує право власності Іпотекодавця на це нерухоме майно. Зазначеним договором можуть бути передбачені інші умови за згодою Сторін (наприклад, зміни пов`язані з можливими змінами в процесі будівництва характеристик нерухомості, зокрема, площі, планування приміщень тощо). Зазначений договір є підставою для реєстрації заборони відчуження забудованої нерухомості.
Згідно з умовами кредитного договору укладеного між ОСОБА_2 та ПАТ "Укрсоцбанк", правонаступником якого є AT «Сенс банк» № 309ІЖвід 30.07.2008 сторони домовилися, що після реєстрації права власності на нерухоме майно, кредитор укладає з позичальником договір про внесення змін до іпотечного договору, в якій сторони змінюють опис предмета іпотеки: замість майнових прав на нерухоме майно - нерухоме майно, яке належить позичальнику на праві власності із зазначенням його реєстраційних даних та з посиланням на відповідне свідоцтво як правовстановлюючий документ. Додаткова угода про внесення змін до іпотечного договору посвідчується нотаріально.
Проте, сторони не виконали наведених умов договору та не уклали додаткової угоди про внесення змін до іпотечного договору щодо новоствореного нерухомого майна, відповідних змін до договору іпотеки від 30.07.2008 року не внесли.
За договором іпотеки перетворення майнових прав, як предмета іпотеки, у право власності на новостворений об`єкт (квартиру) мало відбутися внаслідок реалізації умов пункту 1.10 договору іпотеки, а саме внесенням змін до цього договору, шляхом підписання іпотекодержателем та іпотекодавцем додаткового договору до договору іпотеки щодо новоствореного майна, зокрема змін щодо опису предмету іпотеки, чого сторонами не виконано, відповідні зміни щодо предмета іпотеки не внесено.
Як вбачається обставин справи, безумовної трансформації майнових прав за вказаним договором іпотеки у право власності на новостворений об`єкт нерухомого майна не відбулося, що є наслідком невиконання сторонами умов договору іпотеки майнових прав на об`єкт незавершеного будівництва щодо укладення додаткового договору про внесення змін до договору іпотеки після завершення будівництва та прийняття в експлуатацію новоствореного нерухомого майна.
З урахуванням наведеного, можна дійти висновку про недоведеність банком фактичних і правових підстав для визнання права іпотеки та звернення стягнення на належну відповідачу квартиру АДРЕСА_6 , як на предмет іпотеки за договором іпотеки від 30.07.2008 року № 309ІЖ-1, оскільки передані в іпотеку майнові права за цим договором та новостворений об`єкт нерухомого майна (квартира) не є тотожними об`єктами цивільних прав.
Також слід зазначити, що запис про іпотеку в Державному реєстрі іпотек щодо квартири АДРЕСА_6 відсутній як на даний час, так і на момент придбання квартири ОСОБА_5 згідно договору купівлі-продажу № 561 від 04.04.2018 року, що підтверджується довідкою Інформаційною довідкою з ДРРП від 05.11.2025 року № 450742359. Відтак, право іпотеки на зазначену квартиру у позивача не виникало та відсутнє на даний час, що позбавляє його права на звернення стягнення на таке нерухоме майно. Просить суд відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.
02 березня 2026 року судом закрито підготовче провадження та справу призначено для розгляду по суті.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи без участі представника позивача, в якій позовні вимоги підтримує в повному обсязі.
Відповідач ОСОБА_1 та його представник в судове засідання не з`явилися, про дату та час слухання справи повідомлялися належним чином, просили справу слухати за їх відсутності.
Третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про дату та час слухання справи повідомлявся належним чином, пояснень щодо позову не подав.
Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дійшов до наступного висновку.
Відповідно до ст. ст. 3, 15 ЦПК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Порушення права пов`язане з позбавленням його суб`єкта можливості здійснити (реалізувати) своє приватне (цивільне) право повністю або частково. Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити, які ж приватні (цивільні) права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких приватних (цивільних) прав (інтересів) позивач звернувся до суду.
Відсутність порушеного, невизнаного або оспореного відповідачем приватного (цивільного) права (інтересу) позивача є самостійною підставою для відмови в позові (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 15.03.2023 року в справі № 753/8671/21 (провадження № 61-550св22).
Завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05.09.2019 року в справі № 638/2304/17 (провадження № 61-2417сво19).
Судом встановлено, що 30 липня 2008 року між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк» та ОСОБА_2 був укладений Договір кредиту № 309 ІЖ відповідно до якого банк зобов`язався надати позичальнику грошові кошти у вигляді кредиту у розмірі 42026 доларів США 00 центів,зі сплатою 13% річних та комісій з кінцевим терміном повернення 29 липня 2028 року на умовах, визначених цим договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит, сплатити проценти за користування кредитом та виконати свої зобов`язання у повному обсязі у терміни, передбачені цим договором.
30 липня 2008 року з метою забезпечення належного виконання зобов`язань за Кредитним договором №309 ІЖ від 30 липня 2008 року між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк» і ОСОБА_2 було укладено іпотечний договір, відповідно до якого останній передав в іпотеку нерухоме майно, а саме: майнові права на нерухоме майно – незакінчену будівництвом однокімнатну квартиру АДРЕСА_7 . Договір був посвідчений приватним нотаріусом Рівненського міського нотаріального округу Самсонюк О.А.
Згідно з п. 4.1. іпотечного договору у разі невиконання або неналежного виконання іпотекодавцем основного зобов`язання, іпотекодержатель має право задовольнити свої забезпечені іпотекою вимоги шляхом звернення стягнення на Предмет іпотеки.
Відповідно до п. 4.2 у разі порушення Іпотекодавцем обов`язків, встановлених цим договором, Іпотекодержатель має право вимагати дострокового виконання Основного зобов`язання, а в разі його невиконання звернути стягнення на предмет іпотеки.
Відповідно до п. 4.5. іпотечного договору іпотекодержатель за своїм вибором звертає стягнення на предмет іпотеки, в тому числі, на підставі рішення суду.
З матеріалів справи також встановлено, що внаслідок реорганізації шляхом приєднання АТ «Укрсоцбанк» правонаступником усього майна, майнових прав та обов`язків є АТ «Альфа-Банк». Правонаступництво щодо майна, прав та обов`язків АТ «Укрсоцбанк» виникає у АТ «Альфа-Банк» з дати затвердження Передавального акту загальними зборами акціонерів АТ «Альфа-Банк» та рішенням єдиного акціонера АТ «Укрсоцбанк», а саме з 15 жовтня 2019 року.
12.08.2022 року Позачерговими Загальними зборами акціонерів АТ «Альфа-Банк» було прийнято рішення про зміну найменування банку з Акціонерного товариства «Альфа- Банк» на Акціонерне товариство «Сенс Банк», а також про внесення змін до Статуту Акціонерного товариства «Альфа-Банк» шляхом затвердження його в новій редакції.
30.11.2022року були внесені зміни до відомостей про юридичну особу,які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а саме-змінено найменування банку з Акціонерного товариства «Альфа-Банк» на Акціонерне товариство «Сенс Банк».
Представником АТ «Сенс Банк» направлено на адресу ОСОБА_2 вимогу про усунення порушень, а саме у 30 денний строк сплатити заборгованість по кредиту, відсотках за користування кредитом та нараховану неустойку.
Станом на 08.12.2022 року заборгованість становить 42026,00 доларів США. Також зазначено, що у разі невиконання цієї вимоги, банк розпочне звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до Закону України «Про іпотеку».
Відповідно до відповіді Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради, Управлінням не присвоювалася адреса м. Рівне, вул. Гагаріна, 4 будь-якому об?єкту будівництва або об?єкту нерухомого майна. Відповідно до наказу Управління від 16.03.2015 №47 «Про присвоєння поштової адреси» адреса присвоєна житловому будинку: АДРЕСА_2 , що на час присвоєння адреси будувався відповідно до дозволу на виконання будівельних робіт №166 від 15.06.2007 виданого та продовженого інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю з будівництва житлового будинку АДРЕСА_3 .
Як вбачається із інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відповідно до договору купівлі-продажу, серія та номер: 561, виданий 04.04.2018, видавник: Матвійчук О.С., приватний нотаріус Рівненського міського нотаріального округу Рівненської області, предмет іпотеки належить ОСОБА_4 .
Згідно рішення Рівненського міського суду від 05 травня 2016 року по справі 569/2479/16-ц, за позовом ПАТ «Укрсоцбанк» до ОСОБА_2 про стягнення боргу за кредитним договором, ПАТ «Укрсоцбанк», правонаступником якого є AT «Сенс банк», відмовлено в задоволенні позову про стягнення кредитної заборгованості в зв`язку із спливом строків давності звернення да суду. 
В даному випадку про порушення своїх прав та невиконання умов кредитного договору банку стало достовірно відомо після закінчення пільгового строку для погашення позичальником заборгованості, тобто з 10.02.2010 року і з тієї дати розпочався перебіг позовної давності щодо стягнення всієї суми боргу.
Правовідносини Відповідача - ОСОБА_3 та Позивача - AT «Сенс банк» витікають із одного і того ж зобов`язання, а саме кредитного договору № 309ІЖ від 30.07.2008 року, укладеного між ОСОБА_2 та ПАТ «Укрсоцбанк», який був забезпечений укладенням Договору іпотеки майнових прав на об`єкт нерухомого майна, що виникне у майбутньому.
Статтею 526 ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно зі статтею 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати кредит позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит і сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).
Відповідно до частини другої статті 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то у разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього кодексу.
Статтею 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору.
Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Згідно з частиною першою статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
У разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 Закону України «Про іпотеку» (ч. 1 ст. 33 Закону України «Про іпотеку»).
Відповідно до ч. 1,2 ст. 23 ЗУ «Про іпотеку» у разі переходу права власності (права господарського відання, спеціального майнового права) на предмет іпотеки від іпотекодавця до іншої особи, у тому числі в порядку спадкування чи правонаступництва, іпотека є дійсною для набувача відповідного нерухомого майна навіть у випадку, якщо до відома набувача не доведена інформація про обтяження майна іпотекою.
Особа, до якої перейшло право власності (право господарського відання, спеціальне майнове право) на предмет іпотеки, набуває статус іпотекодавця і має всі його права та несе всі його обов`язки за іпотечним договором в обсязі та на умовах, що існували до набуття такою особою права власності на предмет іпотеки.
Відповідно до статей 12 і 33 Закону України «Про іпотеку» одним зі способів захисту прав та інтересів іпотекодержателя є звернення стягнення на предмет іпотеки.
Підставами звернення стягнення на предмет іпотеки є рішення суду, виконавчий напис нотаріуса або договір про задоволення вимог іпотекодержателя (частина третя статті 33 Закону України «Про іпотеку»).
Закон України «Про іпотеку» визначає такі способи звернення стягнення на предмет іпотеки: судовий (звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі рішення суду); позасудовий (захист прав нотаріусом (звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі виконавчого напису нотаріуса)) або самозахист (договір про задоволення вимог іпотекодержателя).
Порядок реалізації предмета іпотеки за рішенням суду врегульовано статтею 39 Закону України «Про іпотеку», якою передбачено, що в разі задоволення судом позову про звернення стягнення на предмет іпотеки у рішенні суду зазначається, зокрема, спосіб реалізації предмета іпотеки. У разі визначення судом способу реалізації предмета іпотеки шляхом проведення електронного аукціону ціна предмета іпотеки у рішенні суду не зазначається та визначається при його примусовому виконанні на рівні, не нижчому за звичайні ціни на такий вид майна на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності або незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.
Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 29 травня 2019 року у справі № 310/11024/15-ц вказала, що способами задоволення вимог іпотекодержателя під час звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі рішення суду (стаття 39 Закону України «Про іпотеку») є: реалізація предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів (статті 41-47 Закону України «Про іпотеку»); продаж предмета іпотеки іпотекодержателем будь-якій особі-покупцеві (стаття 38 Закону України «Про іпотеку), (застосована редакція закону, який діяв станом на час виникнення спірних правовідносин).
Положеннями частини першої статті 41 Закону України «Про іпотеку», у редакції, чинній на час ухвалення цього рішення передбачено, що реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на електронних аукціонах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», з дотриманням вимог цього Закону.
Отже, застосування такого способу захисту права, як звернення стягнення на предмет іпотеки, пов`язане виключно з невиконанням основного зобов`язання у встановлений строк (термін).
Положеннями ст. 18 Закону України «Про іпотеку», яка є спеціальною нормою, що визначає вимоги до змісту іпотечного договору, передбачено, що істотною умовою договору іпотеки є опис предмета іпотеки, достатній для його ідентифікації, та/або його реєстраційні дані.
Залежно від того, що сторони договору визначили як предмет іпотеки договір має містити його опис, достатній для встановлення основних характеристик нерухомого майна або для з`ясування змісту (виду) майнового права щодо такого майна (право володіння, користування або інші правомочності), що є вимогою спеціального Закону та запорукою ефективної реалізації прав іпотекодержателя у разі звернення стягнення на предмет іпотеки для задоволення його вимог.
Так, згідно з умовами п. 1.1. договору іпотеки № 309ІЖ-1 від 30.07.2008 року предметом іпотеки були майнові права на незакінчену будівництвом однокімнатну квартиру АДРЕСА_5 .
За домовленістю сторін договору цей предмет іпотеки після закінчення будівництва та набуття ОСОБА_2 права власності на квартиру, перетворюється у інший предмет іпотеки - зазначену квартиру, стосовно якого сторони домовилися укласти відповідний додатковий договір з проведенням реєстрації цього нового предмету іпотеки.
Так, у пункті 1.10 після завершення будівництва та прийняття в експлуатацію нерухомого майна, зазначеного в 1.1. цього Договору, а також після оформлення та реєстрації в установленому чинним законодавством України порядку права власності на нього за Іпотекодавцем, збудована нерухомість продовжує бути Предметом іпотеки При цьому, нотаріус за повідомленням Іпотекодержателя та за рахунок Іпотекодавця реєструє обтяження іпотекою вже збудованої нерухомості, в Сторони протягом трьох робочих днів укладають договір про внесення змін та доповнень до цього Договору, в якому змінюють опис Предмета іпотеки: замість майнових прав відповідне нерухоме із майно зазначенням його реєстраційних даних, оціночної вартості, із посиланням на відповідний правовстановлюючий документ, що підтверджує право власності Іпотекодавця на це нерухоме майно. Зазначеним договором можуть бути передбачені інші умови за згодою Сторін (наприклад, зміни пов`язані з можливими змінами в процесі будівництва характеристик нерухомості, зокрема, площі, планування приміщень тощо). Зазначений договір є підставою для реєстрації заборони відчуження забудованої нерухомості.
Згідно з умовами кредитного договору укладеного між ОСОБА_2 та ПАТ "Укрсоцбанк", правонаступником якого є AT «Сенс банк» № 309ІЖвід 30.07.2008 сторони домовилися, що після реєстрації права власності на нерухоме майно, кредитор укладає з позичальником договір про внесення змін до іпотечного договору, в якій сторони змінюють опис предмета іпотеки: замість майнових прав на нерухоме майно - нерухоме майно, яке належить позичальнику на праві власності із зазначенням його реєстраційних даних та з посиланням на відповідне свідоцтво як правовстановлюючий документ. Додаткова угода про внесення змін до іпотечного договору посвідчується нотаріально.
Проте, сторони не виконали наведених умов договору та не уклали додаткової угоди про внесення змін до іпотечного договору щодо новоствореного нерухомого майна, відповідних змін до договору іпотеки від 30.07.2008 року не внесли.
За договором іпотеки перетворення майнових прав, як предмета іпотеки, у право власності на новостворений об`єкт (квартиру) мало відбутися внаслідок реалізації умов пункту 1.10 договору іпотеки, а саме внесенням змін до цього договору, шляхом підписання іпотекодержателем та іпотекодавцем додаткового договору до договору іпотеки щодо новоствореного майна, зокрема змін щодо опису предмету іпотеки, чого сторонами не виконано, відповідні зміни щодо предмета іпотеки не внесено.
Як вбачається обставин справи, безумовної трансформації майнових прав за вказаним договором іпотеки у право власності на новостворений об`єкт нерухомого майна не відбулося, що є наслідком невиконання сторонами умов договору іпотеки майнових прав на об`єкт незавершеного будівництва щодо укладення додаткового договору про внесення змін до договору іпотеки після завершення будівництва та прийняття в експлуатацію новоствореного нерухомого майна.
Запис про іпотеку в Державному реєстрі іпотек щодо квартири АДРЕСА_6 відсутній як на даний час, так і на момент придбання квартири ОСОБА_5 згідно договору купівлі-продажу № 561 від 04.04.2018 року, що підтверджується довідкою Інформаційною довідкою з ДРРП від 05.11.2025 року № 450742359. 
Відтак, право іпотеки на зазначену квартиру у позивача не виникало та відсутнє на даний час, що позбавляє його права на звернення стягнення на таке нерухоме майно.
Отже, позивачем не доведено фактичні і правові підстави для визнання квартири за квартири АДРЕСА_6 та звернення на неї стягнення, як на предмет іпотеки за договором іпотеки майнових прав від 30.07.2008 року, оскільки передані в іпотеку майнові права за цим договором та новостворений об`єкт нерухомого майна (квартира) не є тотожними об`єктами цивільних прав – їх правова ідентичність банком не доведена та не вбачається зі змісту спірних правовідносин.
Зазначене узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 07 грудня 2020 року у справі № 640/5896/15-ц та від 08 травня 2023 року № 521/10138/20.
Таким чином, позовні вимоги до задоволення не підлягають.
Заява відповідача про застосування строку позовної давності судом не розглядається, так як суд відмовляє в задоволенні позову у зв`язку із його безпідставністю та необгрунтованістю.
При подачі позову до суду позивачем було сплачено судовий збір в розмірі 14662,50 грн., тому, відповідно до ст. 141 ЦПК України, сума сплаченого судового збору у зв`язку із відмовою в задоволенні позову покладається на позивача.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 12, 81, 89, 258-259, 263-265, 268, Цивільного процесуального кодексу України, суд, – 
ВИРІШИВ:
У задоволенні позовних вимог Акціонерного товариства "Сенс Банк" до ОСОБА_3 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору – ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Рівненського апеляційного суду.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасники справи:
позивач - Акціонерне Товариство «Сенс Банк», м. Київ, вул. Велика Васильківська, 100, 03150, ЄДРПОУ 23494714
відповідач – ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що зареєстрований в АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .
третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору – ОСОБА_2 - АДРЕСА_8 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Суддя -