Справа № 560/599/24
	
РІШЕННЯ
іменем України

14 травня 2026 року	м. Хмельницький	

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Драновського Я.В. 
за участю:	секретаря судового засідання Данилюк В.П.  представників позивача Шибінського В.Ф., Гостинського П.В. представника відповідача Трасковської С.В., Бац О.І. представника третьої особи Прудь О.В.  	
розглянувши адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Красилівський агрегатний завод" , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Акціонерне товариство "Українська оборонна промисловість" до Головного управління ДПС у Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень - рішень,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2024 року товариство з обмеженою відповідальністю «Красилівський агрегатний завод» (далі - ТОВ «Красилівський агрегатний завод») звернулося до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Хмельницькій області, в якому, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просило:
- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Хмельницькій області № 15438/2201-0701 від 27 грудня 2023 року в частині збільшення суми грошового зобов`язання за платежем – податок на прибуток підприємств і організацій, що перебувають у державній власності за 2019 рік в сумі 14432109 грн та 1443211 грн штрафних (фінансових) санкцій (штрафів);
- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 15439/2201-0701 від 27 грудня 2023 року в частині збільшення суми грошового зобов`язання за платежем - частина чистого прибутку (доходу) господарських організацій (державних унітарних підприємств та їх об`єднань) за 2019 рік в сумі 19723881 грн.

В обґрунтування позову позивач зазначає, що оскаржувані податкові повідомлення-рішення є протиправними та такими, що підлягають скасуванню, оскільки висновки контролюючого органу, викладені в акті перевірки не відповідають фактичним обставинам справи. 
Вказує, що укладені контракти є чинними, а у позивача існує кредиторська заборгованість. Оскільки строк позовної давності не минув, то висновок відповідача про не відображення за 2019 рік 80178381 грн у складі кредиторської заборгованості, яка не підлягає погашенню, є помилковим, а відтак протиправним є рішення про нарахування та сплату податків на вказану вище суму.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 09.04.2024 у справі №560/599/24 позов товариства з обмеженою відповідальністю "Красилівський агрегатний завод" до Головного управління ДПС у Хмельницькій області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Акціонерне товариство "Українська оборонна промисловість", про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень - рішень задоволено.

Сьомим апеляційним адміністративним судом 23.07.2024 року у справі №560/599/24 апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Хмельницькій області залишено без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 09 квітня 2024 року - без змін.

Постановою Верховного Суду від 26.01.2026 касаційну скаргу Головного управління ДПС у Хмельницькій області задоволено частково. Рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 09 квітня 2024 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 23 липня 2024 року у справі № 560/599/24 скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.02.2026, головуючим суддею визначено Гнап Д.Д., однак на підставі Указу Президента України від 24.02.2026 № 171/2026 суддю Гнап Діану Дмитрівну призначено на посаду судді Сьомого апеляційного адміністративного суду. 

Відповідно до наказу в.о. голови Хмельницького окружного адміністративного суду від 02 березня 2026 року № 36-п суддю ОСОБА_1 виключено зі штату Хмельницького окружного адміністративного суду з 02 березня 2026 року.

У зв`язку із зазначеним вище вказану справу передано для здійснення повторного автоматизованого розподілу на виконання вимог статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Після автоматизованого розподілу справи №560/599/24 головуючим суддею визначено суддю Драновського Я.В., яким прийнято до провадження вказану справу та вирішено здійснювати її за правилами загального позовного провадження із призначенням підготовчого засідання.

Відповідач у відзиві на позовну заяву та у додаткових поясненнях зазначає, що в результаті проведеної перевірки встановлено, зокрема, порушення, що стало підставою для прийняття податкових повідомлень-рішень в частині, яка оскаржується позивачем, по розрахунках із нерезидентами ЗАО "Морспецтехніка", ОАО НАЗ "Сокол", ЗАО "Авіа Фед Сервіс", яка є безнадійною та не підлягає погашенню, а підлягала включенню позивачем до складу доходу.
Вказує, що предметом даної справи є не сам факт існування заборгованості, а правильність її податкового обліку у 2019 році після настання обставин, що свідчили про її безнадійність.
Отже, навіть якщо під час попередньої перевірки аналогічні висновки не були сформульовані, це не спростовує факту порушення, встановленого за результатами нової документальної перевірки на підставі повнішого дослідження всіх фактичних та правових обставин.

Позивач у відповіді на відзив та у додаткових поясненнях зазначає про те, що для визнання заборгованості безнадійною мають бути дві складові: наявність форс-мажорних обставин та неможливість її стягнення.
Наявні у матеріалах справи сертифікати про форс-мажорні обставини підтверджують те, що вони тривають. Тривалість на даний час таких обставин підтвердила Торгово - промислова палата України листом №272 05-5 від 04.02.2026.
Вказує, що посилання відповідача на законодавчу заборону поставки товарів військового призначення та невиконання судових рішень не заслуговують на увагу, оскільки такі обмеження введено у зв`язку із військовою агресією, тобто вони є тимчасовими. Аналогічно на час військової агресії та дії відповідних заборон перенесено виконання зобов`язань за контрактами, які є чинними.
Зазначає, що у разі ж, коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосувати найбільш сприятливий для особи підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Від податкового органу надійшли заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву, в яких вказує, що посилання позивача на правову невизначеність норми та недобросовісну поведінку контролюючого органу є оціночними припущеннями і не підтверджується ані матеріалами справи, ані фактичними обставинами.

В судовому засіданні представники позивача позовні вимоги підтримали, просили позовні вимоги задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві.

Представники відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнали повністю, надали суду пояснення згідно відзиву на адміністративний позов.

Представник третьої особи просила позовні вимоги задовольнити. 

Заслухавши пояснення представників сторін та третьої особи, дослідивши наявні в матеріалах справи належні та допустимі докази у їх взаємозв`язку та сукупності, суд дійшов наступних висновків.

У період з 10 жовтня 2023 року по 20 листопада 2023 року Головним управлінням ДПС у Хмельницькій області було проведено документальну планову виїзну перевірку ТОВ «Красилівський агрегатний завод» (код ЄДРПОУ 14307831) з питань дотримання податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладається на органи ДПС за період діяльності з 01 січня 2019 року по 30 червня 2023 року та за період з 01 жовтня 2019 року по 30 червня 2023 року з метою правильності обчислення, повноти і своєчасності сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, відповідно до затвердженого плану (переліку питань) документальної перевірки.

За результатами проведеної перевірки податковим органом складно акт перевірки від 27 листопада 2023 року №13033/22-01-07-01/14307831, відповідно до висновків якого виявлені порушення:
- пунктів 44.1 та 44.2 статті 44, підпункту 134.1.1 пункту 134.1 статті 134, підпунктів 139.1.1 пункту 139.1 та підпункту 139.2.1 пункту 139.2 статті 139 Податкового кодексу України (далі - ПК України), пункту 5 Положення (стандарту) бухгалтерського обліку 11 «Зобов`язання» та пункту 15 положення (стандарту) бухгалтерського обліку 15 «Дохід», в результаті чого занижено податок на прибуток в сумі 21 132 165 грн;
- пункту 1 Порядку відрахування до державного бюджету частини чистого прибутку (доходу) державними унітарними підприємствами та їх об`єднаннями, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 лютого 2011 року № 138, в результаті чого занижено частину чистого прибутку в сумі 18 835 011 грн.

Такі висновки контролюючого органу ґрунтуються на тому, що в ході проведення перевірки встановлено, що на балансі ТОВ «Красилівський агрегатний завод» за даними бухгалтерського обліку платника по рахунку 362 «Розрахунки з вітчизняними покупцями» рахується кредиторська заборгованість по розрахунках з нерезидентами ЗАО «Авіа Фед Сервіс», ЗАО «Морепецтехніка», ОАО НАЗ «Сокол» яка є безнадійною відповідно до вимог підпункту 14.1.11 пункту 14.1 статті 14 ПК України, та не підлягає погашенню.

За результатами розгляду заперечень від 21 грудня 2023 року №6143/10/22-01-07-01-09 на акт перевірки, Головне управління ДПС у Хмельницькій області повідомило, що висновки акту документальної планової виїзної перевірки є правомірними та відповідають вимогам ПК України.

На підставі акта перевірки контролюючим органом були складені податкові повідомлення-рішення від 27 грудня 2023 року:
- № 15438/2201-0701, яким збільшено податкове зобов`язання з податку на прибуток на суму 21 135 165 грн та застосовано штрафні санкції в сумі 2 056 424 грн;
- № 15439/2201-0701, яким збільшено податкове зобов`язання з частини чистого прибутку в сумі 18 835 011 грн.

Вважаючи зазначені податкові повідомлення-рішення протиправними, позивач звернувся до суду з цим адміністративним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд звертає увагу на таке.

Між ДП «Красилівський агрегатний завод», правонаступником якого є ТОВ «Красилівський агрегатний завод», було укладено контракти з підприємствами російської федерації: 08 серпня 2013 року з ЗАО «Авіа-ФЕД-Сервіс», 18 грудня 2013 року з ОАО «НАЗ «Сокол» та 23 січня 2014 року з ЗАО «Морспецтехніка» на виготовлення військової продукції.
Відповідно до укладених контрактів позивач отримав від російських підприємств передоплату та виготовив відповідну продукцію, яку не зміг відвантажити внаслідок форс-мажорних обставин, які підтверджені сертифікатами Торгово-промислової палати України, а саме:
- відповідно до сертифіката Торгово-промислової палати України №4317 від 04 червня 2015 року засвідчено настання форс-мажорних обставин для ТОВ «Красилівський агрегатний завод» при виконанні контракту № 28-117 від 08 серпня 2013 року, укладеному між ТОВ «Красилівський агрегатний завод» та ЗАО «Авіа-ФЕД-Сервіс», починаючи з 27 серпня 2014 року та які тривають надалі;
- відповідно до сертифіката Торгово-промислової палати України №3968 від 09 квітня 2015 року засвідчено настання форс-мажорних обставин для ТОВ «Красилівський агрегатний завод» при виконанні контракту № 28-123 від 23 січня 2014 року, укладеному між ТОВ «Красилівський агрегатний завод» та ЗАО «Морспецтехніка», починаючи з 01 липня 2014 року по невстановлену дату;
- відповідно до сертифіката Торгово-промислової палати України №4315 від 03 червня 2015 року засвідчено настання форс-мажорних обставин для ТОВ «Красилівський агрегатний завод» при виконанні контракту № 28-1691394923 від 18 грудня 2013 року, укладеному між ТОВ «Красилівський агрегатний завод» та ОАО «НАЗ «Сокол», починаючи з 27 серпня 2014 року та які тривають надалі.
Перевіркою встановлено, що станом на 31 грудня 2019 року, на балансі ТОВ «Красилівський агрегатний завод» за даними бухгалтерського обліку платника по рахунку 362 «Розрахунки з вітчизняними покупцями» рахується кредиторська заборгованість на загальну суму 240 806 570,5 руб/ в гривневому еквіваленті 80 178 381,23 грн, в тому числі по розрахунках з: ЗАО «Морспецтехніка» на загальну суму 231 598 938,02 руб/ в гривневому еквіваленті 76 970 734,11 грн, ОАО «НАЗ «Сокол» на загальну суму 5 304 005,72 руб/ в гривневому еквіваленті 1 858 046,24 грн, ЗАО «Авіа-ФЕД-Сервіс» на загальну суму 3 903 626,76 руб/ в гривневому еквіваленті 1 349 600,88 грн.
На думку контролюючого органу, вказана заборгованість по розрахунках з нерезидентами, є безнадійною відповідно до вимог підпункту 14.1.11 пункту 14.1 статті 14 ПК України, та не підлягає погашенню, а тому підлягає включенню до складу доходу звітного періоду позивача.
Водночас за позицією позивача, вказана кредиторська заборгованість на суму 80 178 381 грн не є безнадійною та такою, що не підлягає погашенню, оскільки укладені контракти є чинними, і строк позовної давності щодо стягнення заборгованості не минув.
Надаючи оцінку таким доводам, суд виходить з наступного.
Відповідно до положень підпункту 14.1.11 пункту 14.1 статті 14 ПК України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) безнадійна заборгованість - це заборгованість, що відповідає одній з таких ознак:
а) заборгованість за зобов`язаннями, щодо яких минув строк позовної давності;
б) прострочена заборгованість померлої фізичної особи, за відсутності у неї спадкового майна, на яке може бути звернено стягнення;
в) прострочена заборгованість осіб, які у судовому порядку визнані безвісно відсутніми, оголошені померлими;
ґ) прострочена понад 180 днів заборгованість особи, розмір сукупних вимог кредитора за якою не перевищує мінімально встановленого законодавством розміру безспірних вимог кредитора для порушення провадження у справі про банкрутство, а для фізичних осіб - заборгованість, що не перевищує 25 відсотків мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року (у разі відсутності законодавчо затвердженої процедури банкрутства фізичних осіб);
д) актив у вигляді корпоративних прав або не боргових цінних паперів, емітента яких визнано банкрутом або припинено як юридичну особу у зв`язку з його ліквідацією;
е) сума залишкового призового фонду лотереї станом на 31 грудня кожного року;
є) прострочена заборгованість фізичної або юридичної особи, не погашена внаслідок недостатності майна зазначеної особи, за умови, що дії щодо примусового стягнення майна боржника не призвели до повного погашення заборгованості;
ж) заборгованість, стягнення якої стало неможливим у зв`язку з дією обставин непереборної сили, стихійного лиха (форс-мажорних обставин), підтверджених у порядку, передбаченому законодавством;
з) заборгованість суб`єктів господарювання, визнаних банкрутами у встановленому законом порядку або припинених як юридичні особи у зв`язку з їх ліквідацією.
Зі змісту вказаної норми слідує, що визнається безнадійною згідно з пунктом «ж» підпункту 14.1.11 пункту 14.1 статті 14 ПК України заборгованість, стягнення якої стало неможливим саме у зв`язку з дією обставин непереборної сили, стихійного лиха (форс-мажорних обставин), підтверджених у порядку, передбаченому законодавством.
При цьому, для визнання заборгованості безнадійною згідно з пунктом «ж» слід встановити наявність прямого причинно-наслідкового зв`язку між: настанням форс-мажорних обставин (війна, санкції, припинення правового співробітництва), та неможливістю примусового стягнення заборгованості.
Згідно з статтею 14-1 Закону України від 02 грудня 1997 року № 671/97-ВР «Про торгово-промислові палати в Україні» (тут і далі, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.
Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.
Рішенням Ради національної безпеки та оборони України від 27 серпня 2014 року «Про заходи щодо удосконалення державної військово-технічної політики», введеним в дію Указом Президента України від 27 серпня 2014 року № 691/2014, з 28 серпня 2014 року з огляду на військову агресію російської федерації було припинено будь-яке військово-технічне співробітництво, а також співробітництво в воєнній сфері та сфері безпеки з російською федерацією.
Постановою Верховної Ради України від 27 січня 2015 року №129-VII російську федерацію, з урахуванням дій, які вона вчиняє, серед іншого, і через підтримку та забезпечення масштабних терористичних атак на території України, визнано державою-агресором. З огляду на вищевказане, було припинено будь-яке військово-технічне співробітництво та воєнне співробітництво в воєнній сфері та сфері безпеки з російською федерацією, а постановою Кабінету Міністрів України від 26 серпня 2015 року № 632 припинено дію Угоди між Урядом України та Урядом російської федерації про виробничу і науково-технічну кооперацію підприємств оборонної галузі промисловості від 18 листопада 1993 року, яка дозволяла здійснювати поставку військової продукції на основі контрактів, що укладаються господарюючими суб`єктами сторін.
Згідно з Законом України «Про внесення змін до законів України щодо вирішення деяких питань заборгованості підприємств оборонно-промислового комплексу - учасників Державного концерну «Укроборонпром» перед державою-агресором та/або державою-окупантом та забезпечення їх стабільного розвитку» від 12 липня 2018 року № 2508-VIII доповнено Закон України «Про деякі питання заборгованості підприємств оборонно-промислового комплексу - учасників Державного концерну «Укроборонпром» та забезпечення їх стабільного розвитку» статтею 2-1. «Вирішення питань заборгованості підприємств оборонно-промислового комплексу, внесених до переліку об`єктів державної власності, що мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави, перед юридичними особами держави-агресора та/або держави-окупанта або юридичними особами з іноземними інвестиціями чи іноземними підприємствами держави-агресора та/або держави-окупанта».
Частиною першою цієї статті встановлено, що відносно зобов`язань щодо стягнення заборгованості, де кредитором (стягувачем) є юридична особа держави-агресора та/або держави окупанта або юридична особа з іноземними інвестиціями чи іноземне підприємство держави-агресора та/або держави-окупанта, а боржником - підприємство оборонно-промислового комплексу, внесене до переліку об`єктів державної власності, що мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави, примусове виконання рішень щодо стягнення заборгованості не допускається.
Отже, у випадку встановлення контролюючим органом під час перевірки кредиторської заборгованості по розрахунках з нерезидентами яка є безнадійною відповідно до вимог пункту «ж» підпункту 14.1.11 пункту 14.1 статті 14 ПК України, необхідно встановлювати, відповідність такої заборгованості критеріям передбаченим у цьому пункті, зокрема щодо неможливості її стягнення саме через дію обставин непереборної сили (форс-мажорних обставин). 
Також необхідно встановити, чи на дату встановлення такої заборгованості продовжують діяти форс-мажорні обставини. Так само підлягає дослідженню та надання належної оцінки умовам виконання по укладеним контрактам до початку дії - настання засвідченими сертифікатами ТПП України форс-мажорних обставин для ТОВ «Красилівський агрегатний завод» (01 липня, 27 серпня 2014 року).
Водночас, у матеріалах справи наявні докази про те, що п.9.1 укладених контрактів із нерезидентами ЗАО «Морспецтехніка», ОАО НАЗ «Сокол», ЗАО «Авіа Фед Сервіс» встановлено, що у разі якщо одна із сторін не в змозі повністю чи частково виконати свої зобов`язання за дійсним контрактом у силу: стихійних лих, пожеж, військових дій будь-якого характеру, заборони на експорт та імпорт або за інших обставин за цим контрактом терміни постачання будуть продовжені на період рівний тривалості дій обставин. При цьому, виконання зобов`язань переносяться відповідно до часу дії таких обставин та їх наслідків.
Сертифікати Торгово-промислової палати України, якими встановлено форс-мажорні обставини, а саме: № 4317 від 04 червня 2015 року, № 3968 від 09 квітня 2015 року та № 4315 від 03 червня 2015 року є триваючими, чого не заперечує і відповідач. Тобто, Сертифікатами встановлено лише початок дії форс-мажорних обставин.
Відповідно до п. 6.12. Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс - мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженого рішенням Президії ТПП України від 18 грудня 2014 року №44(5), якщо Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) виданий щодо обставин, які на момент його видачі тривають та період дії яких встановити неможливо, Заявник після закінчення дії таких обставин має право звернутися до ТПП України /регіональної ТПП для засвідчення форс-мажорних обставин за подальший період з дня, наступного за датою видачі Сертифіката до дня їх закінчення.
Факт дії установлених ТПП України триваючих форс-мажорних обставин на час спірних відносин та на даний час підтвердила ТПП України у своєму листі №27205-5 від 04.02.2026.
Також, вказаними Сертифікатами встановлено обмеження експорту, зокрема, на підставі Указу Президента України від 27.08.2014 №691/2014 яким введено в дію рішення Ради національної безпеки та оборони України від 27.08.2014 «Про заходи щодо удосконалення державної військово-технічної політики» на що посилається відповідач як на правомірність своїх висновків.
По завершенню форс-мажорних обставин - військових дій будь-якого характеру та заборони на експорт та імпорт - встановлених відповідним висновком ТПП України зобов`язання за контрактами мають бути виконані.
За таких умов укладені контракти є чинними, а у ТОВ «Красилівський агрегатний завод» існує кредиторська заборгованість. Оскільки строк позовної давності не минув, то висновок відповідача про не відображення за 2019 рік 80 178 381 грн у складі кредиторської заборгованості, яка не підлягає погашенню є помилковим, а відтак помилковим є рішення про нарахування та сплату податків на указану вище суму.
До такого ж висновку дійшов відповідач, провівши суцільну перевірку рахунку 362 за період 2016-2019 років (акт від 30 січня 2020 року № 0127/22-01-05-12/14307831) та порушень не встановив.
Натомість, здійснивши перевірку за період з 01.10.2019 по 30.06.2023 роки відповідач вже встановив порушення (акт №13033/22-01-07-01/14307831 від 27.11.2023), хоча з часу попередньої перевірки нічого не змінилось.
Посилання відповідача на законодавчу заборону поставки товарів військового призначення та невиконання судових рішень суд оцінює критично, оскільки такі обмеження введено у зв`язку із військовою агресією, тобто вони є тимчасовими. Аналогічно на час військової агресії та дії відповідних заборон перенесено виконання зобов`язань за контрактами, які є чинними, та терміни постачання товарів.
Підтвердженням того, що такі обмеження є тимчасовими, є рішення Ради національної безпеки і оборони України від 19.03.2019 року, затверджене Указом Президента України 19.03.2019 року № 82/2019 у відповідності до якого санкції відносно фізичних та юридичних осіб держави агресора введено на 3 роки.
Рішенням Ради національної безпеки і оборони України від 30.12.2021 санкції введено на 5 років.
Таким чином, після закінчення військової агресії росії у позивача виникне обов`язок поставити товар за контрактами. У випадку невиконання контрактів інша сторона отримає судовий захист, у т.ч. в порядку міжнародного права. 
Також, представник позивача у судовому засіданні додатково зазначив, що виготовлений товар на виконання контрактів не вилучений та не конфіскований, а зберігається у нього.
Окрім того, підпункт «ж» підпункту 14.1.11 пункту 14.1 статті 14 ПКУ допускає неоднакове його трактування.
Європейський суд з прав людини у рішенні «Щокін проти України» констатував наступне: закон має бути доступним для зацікавлених осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність в національному законодавстві необхідної чіткості і точності, порушує вимогу «якості закону».
У разі ж коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосувати найбільш сприятливий для особи підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.
За таких обставин зважаючи на принцип «якості закону» у поєднанні з пріоритетністю позиції платника податку у відносинах з контролюючими органами, встановленої вимогами підпункт 4.1.4 пункту 4.1 статті 4 ПК України в аспекті наведених вище висновків ЄСПЛ, тлумачення податковим органом підпункту «ж» підпункту 14.1.11 пункту 14.1 статті 14 ПК України у запропонований ним спосіб має несприятливий та обмежувальний наслідок для платника податків та є порушенням вказаних норм.
Суд звертає увагу на те, що позивач на акт перевірки подав заперечення, зокрема, в яких зазначив, що заниження доходу в сумі 80 178 381 грн. не відбулося; що кредиторська заборгованість в зазначеній вище сумі існує; що строк позовної давності не минув; що даний період не відноситься до періоду перевірки, визначений у наказі; що попередніми перевірками Головного управління ДПС у Хмельницькій області з цього приводу порушень не було встановлено; що в акті перевірки не вказано, яку літеру підпункту 14.1.11 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України порушено.
При цьому, вказане заперечення фактично залишилось без розгляду, відповідач формально обмежився загальними нормами порядку призначення та проведення фактичної перевірки, чим порушив ними нормами порядку призначення та проведення фактичної перевірки, чим порушив вимоги підпункту 86.7.4 пункту 86.7 статті 86 ПК України.
Враховуючи встановлене, суд дійшов висновку про протиправність оскаржуваних податкових повідомлень - рішень, а тому вони підлягають скасуванню у відповідній частині.
Відповідно до частин 1 та 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Наведене свідчить про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог.
Суд встановив, що при зверненні до суду позивач сплатив судовий збір у розмірі 30280,00 грн., тому, враховуючи приписи статті 139 КАС України, витрати необхідно присудити на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

адміністративний позов - задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Хмельницькій області №15438/2201-0701 від 27.12.2023 в частині збільшення суми грошового зобов`язання за платежем - податок на прибуток підприємств і організацій, що перебувають у державній власності за 2019 рік в сумі 14 432 109,00 грн та 1 443 211,00 грн штрафних (фінансових) санкцій (штрафів).
Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №15439/2201-0701 від 27.12.2023 в частині збільшення суми грошового зобов`язання за платежем - частина чистого прибутку (доходу) господарських організацій (державних унітарних підприємств та їх об`єднань) за 2019 рік в сумі 19 723 881,00 грн.
Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Красилівський агрегатний завод" судові витрати (судовий збір) в розмірі 30280 (тридцять тисяч двісті вісімдесят) грн 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Хмельницькій області. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 18 травня 2026 року

Позивач:	Товариство з обмеженою відповідальністю "Красилівський агрегатний завод" (вул. Щаслива, 1, м. Красилів, Хмельницька обл., Хмельницький р-н, 31000 , код ЄДРПОУ - 14307831) 	
Відповідач:	Головне управління ДПС у Хмельницькій області (вул. Пилипчука, 17, м. Хмельницький, Хмельницька обл., Хмельницький р-н, 29001 , код ЄДРПОУ - 44070171) 	
Третя особа:	Акціонерне товариство "Українська оборонна промисловість" (04119, м. Київ, вул. Дегтярівська, буд. 36 , код ЄДРПОУ - 37854297) 	

Головуючий суддя 		Я.В. Драновський