Справа №504/4255/24
Провадження №2/504/775/26

Доброславський районний суд Одеської області

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
01.06.2026	с-ще Доброслав	

Доброславський районний суд Одеської області у складі:
Головуючого судді - Барвенко В.К.,
Секретаря- Ориник М.В., -
розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду №5, в режимі відеоконференції, заяву представника ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП відсутній) адвоката Шевченко Максима Анатолійовича до Фонтанської сільської ради Одеського району Одеської області, ОСОБА_2 “про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини”, -
ВСТАНОВИВ:
07.10.2024 до Комінтернівського районного суду Одеської області надійшла позовна заява, яка у подальшому була уточнена, від представника ОСОБА_1 адвоката Шевченко М.А. в якій просить надати ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_1 , громадянці Республіка Молдова, додатковий строк для прийняття спадщини за законом після смерті свого батька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею по справі визначено суддю Доброва П.В.
Відповідно до листа Вищої ради правосуддя від 16.10.2024 про тимчасове відсторонення судді Доброва П.В. від здійснення правосуддя та згідно розпорядження № 210 від 03.12.2024 щодо повторного автоматизованого розподілу справи №504/4255/24 головуючим суддею по справі визначено суддю Барвенко В.К.
06.12.2024 року ухвалою судді Комінтернівського районного суду Одеської області Барвенко В.К. прийнято до свого провадження матеріали цивільної справи та призначено підготовче судове засідання.
Згідно з Законом України «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо зміни найменувань місцевих загальних судів» від 26 лютого 2025 року № 4273-IX, який набрав чинності 25 квітня 2025 року, змінено найменування Комінтернівський районний суд Одеської області на Доброславський районний суд Одеської області.
07.07.2025 року судом задоволено клопотання представника позивача про витребування з Першої Броварської державної нотаріальної контори завірену належним чином копію спадкової справи № 544/2023, яка заведена до майна ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Також позивач просив суд заборонити державним нотаріусам Першої Броварської державної нотаріальної контори видавати свідоцтво про право на спадщину до майна ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , до набрання чинності рішенням у справі № 504/4255/24, накласти арешт на частину земельної ділянки, площею 0,084 га, яка належить ОСОБА_3 ?овичу та знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , накласти арешт на частину житлового будинку, якии? належить ОСОБА_3 ?овичу та знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , заборонити іншим особам вчиняти дії щодо половини земельної ділянки та житлового будинку, які розташовані за адресою: АДРЕСА_2 , або здійснювати платежі, передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання.
07.07.2025 року ухвалою Доброславського районного суду Одеської області заборонено державним нотаріусам Першої Броварської державної нотаріальної контори Київської області видавати свідоцтво про право на спадщину до майна ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , до набрання чинності рішенням у справі № 504/4255/24, накладено арешт на частину земельної ділянки, площею 0,084 га, яка належить ОСОБА_3 ?овичу та знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , накладено арешт на частину житлового будинку, який належить ОСОБА_3 ?овичу та знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , в решті клопотання відмовлено.
21.10.2025 року на виконання ухвали суду від 07 липня 2025 року від нотаріуса Першої Броварської державної нотаріальної контори Журавської Валентини Вікторівни до суду направлена копія спадкової справи № 544/2023 до майна ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .
В підготовчому засіданні судом встановлено, що у Першій Броварській державній нотаріальній конторі відкрито спадкову справу № 544/2023, яка заведена до майна ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Представник позивача просив закрити підготовче провадження, а справу призначити до судового розгляду.
Представник відповідача Фонтанської сільської ради Одеського району Одеської області подав заяву про розгляд справи у свою відсутність.
Відповідач ОСОБА_2 подала заяву про розгляд справи у свою відсутність, у якій позовні вимоги визнала у повному обсязі, проти визначення позивачу додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини не заперечувала.
Ухвалою Доброславського районного суду Одеської області від 12.03.2026 закрито підготовче засідання та справу призначено до судового розгляду.
Подану заяву позивач обґрунтовує тим, що 24.02.1988 року від спільних шлюбних відносин у ОСОБА_3 та ОСОБА_4 народилась донька – ОСОБА_1 (позивач по справі), що підтверджується її свідоцтвом про народження виданого міськвідділом РАЦС м. Бєльці , актовий запис № 844. 
Таким чином, позивач, ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_3 .
ІНФОРМАЦІЯ_2 батько позивача - ОСОБА_3 помер, що підтверджується його свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим мовою оригіналу (рос): «Муниципальным казенным учреждениям Многофункциональный центр по предоставлению государственных и муниципальных услуг одинцовского городского округа московской области».
Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина у вигляді частина земельної ділянки площею 0,084 га та частини розташованого на ній житлового будинку, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_2 . 
Позивач вказує, що вона не мала можливості своєчасно звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини через велику відстань між місцем її постійного проживання у Республіці Молдова та місцем знаходження спадкового майна в Україні, а також місцем настання смерті батька. 
Суд дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив наступне.
Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина перша та друга статті 1220 ЦК України).
Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до положень частини першої, третьої та п`ятої статті 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Фактичний вступ в управління або володіння будь-якою частиною спадкового майна розглядається як прийняття всієї спадкової маси.
Таким чином, внаслідок відкриття спадщини у спадкоємців за законом або за заповітом виникає право спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини. Прийняття спадщини - це не обов`язок спадкоємців, а їх право.
Частиною першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.  Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).
Наслідки пропуску строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України.  Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України).
Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Аналогічні правові позиції висловлені Верховним Судом у постановах від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), від 28 березня 2022 року у справі № 750/2158/21 (провадження № 61-753св22).
При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.
Крім того, відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя. Тобто Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.
Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.
Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.
Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.
За таких обставин, оцінюючи причини пропуску встановленого законом шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд вважає, що вказані позивачем у заяві причини пропуску строку для звернення до нотаріуса з заявою для прийняття спадщини, є поважними і сумніву у суду не викликають.
Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.
На підставі наведеного, керуючись ст. 55 Конституції України, ст. ст. 258, 259, 263-265, 273, 315, 352, 354 ЦПК України, ст.ст. 15-16, 1216-1218, ст. 1220, 1258, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ч. 1 п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», суд, - 
УХВАЛИВ:
Позовну заяву представника ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) – адвоката Шевченко Максима Анатолійовича до Фонтанської сільської ради Одеського району Одеської області, ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, – задовольнити частково.
Встановити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянці Республіка Молдова, додатковий строк терміном три місяці з дня набрання цим рішенням законної сили, для подання нею заяви про прийняття спадщини, за законом, яка відкрилася після смерті свого батька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Вимоги позову до Фонтанської сільської ради Одеського району Одеської області залишити без задоволення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Якщо справу розглянуто за заявою осіб, визначених частиною другою статті 4 цього Кодексу, рішення суду, що набрало законної сили, є обов`язковим для особи, в інтересах якої було розпочато справу.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.
Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя 	В. К. Барвенко