Справа № 766/21375/20
н/п 3-в/766/33/26

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.05.2026 року м. Херсон
Херсонський міський суд Херсонської області у складі:
головуючого судді Рєпіна К.К.,
за участю секретаря судових засідань Діденко К.А., 
представника Південної митниці – Квасниці Ю.А.,
розглянувши заяву Південної митниці про роз`яснення порядку виконання постанови Херсонського міського суду Херсонської області від 05.10.2021 року у справі № 766/21375/20,-

встановив:

Представник Південної митниці Квасниця Ю.А. звернувся до суду із заявою про роз`яснення порядку виконання постанови Херсонського міського суду Херсонської області від 05.10.2021 року у справі № 766/21375/20.
Вказав, що згідно постанови Херсонського міського суду Херсонської області від 05.10.2021 провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрито на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 472 МК України. 
Крім того, згідно вищевказаної постанови на Чорноморську митницю Держмитслужби покладено зобов`язання повернути ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) або уповноваженій ним особі валютні цінності у сумі 100 600 доларів США та ноутбук із зарядним пристроєм, які вилучені на підставі протоколу про порушення митних правил від 30.07.2020 року № 0121/50800/20. 
Відповідно до ч. 1 ст. 104 Цивільного кодексу України, ст. 5 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади», Порядку здійснення заходів, пов`язаних з утворенням, реорганізацією або ліквідацією міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 20.10.2011 № 1074, п. п. 1,2 постанови Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 № 895 «Деякі питання територіальних органів Державної митної служби», Чорноморську митницю Держмитслужби реорганізовано та створено відокремлені підрозділи Держмитслужби: Митницю в Херсонській області, Автономній Республіці Крим і м. Севастополі та Миколаївську митницю. 
Відповідно до наказу Державної митної служби України від 19.10.2020 № 460 «Про утворення територіальних органів Державної митної служби України як відокремлених підрозділів» утворено територіальні органи Державної митної служби України як відокремлені її підрозділи, зокрема: Миколаївську митницю та Митницю в Херсонській області, Автономній Республіці Крим і м. Севастополі.
Відповідно до наказу Державної митної служби України від 30.06.2021 № 472 з 01.07.2021 митниці як відокремлені підрозділи Держмитслужби, зокрема Миколаївська митниця та Митниця в Херсонській області, Автономній Республіці Крим і м. Севастополі, розпочали здійснення покладених на них Митним кодексом України та іншими нормативно-правовими актами функцій та повноважень.
У подальшому, відповідно до наказу Державної митної служби України від 08.08.2025 № 775 «Про реорганізацію територіальних органів Держмитслужби», Миколаївську митницю як відокремлений підрозділ Державної митної служби України перейменовано на Південну митницю (код ЄДРПОУ 44017652). Митницю в Херсонській області, Автономній Республіці Крим і м. Севастополі реорганізовано шляхом приєднання до Південної митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України. Правонаступниками майна, прав і обов`язків територіальних органів як відокремлених підрозділів Державної митної служби України, що реорганізуються, є територіальні органи як відокремлені підрозділи Державної митної служби України, до яких приєднуються відповідні територіальні органи. 
З урахуванням викладеного, до Південної митниці були передані всі матеріали справ, в яких учасником судового процесу є митниця в Херсонській області, Автономній Республіці Крим і м. Севастополі, у тому числі постанову Херсонського міського суду Херсонської області від 05.10.2021 по справі №766/21375/20 .
Опрацювавши вищезазначені постанови, Південною митницею встановлено наступне. 
Згідно з описовою частиною постанови Херсонського міського суду Херсонської області від 05.10.2021 по справі № 766/21375/20 встановлено: «30.07.2020 морським агентом ОСОБА_3 було надано окремий аркуш до Загальної декларації на судно закордонного плавання «Dragon» (а.с. 74), а саме Декларацію про готівкові кошти на борту судна (CASH ON BOARD DECLARATION) (а.с. 93), у якій зазначено про наявність на борту судна суднової каси у розмірі 100 600 доларів США, тобто вказану декларацію було надано до початку проведення огляду судна «Dragon» та виявлення посадовими особами митниці грошової суми у розмірі 100 600 доларів США». 
Враховуючи зазначене, судом зроблено висновок: «Таким чином, даних які б підтверджували, що ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) не було заявлено за встановленою формою точних і достовірних відомостей про товари, які підлягали обов`язковому декларуванню у разі переміщення через митний кордон України, матеріали справи не містять».
Крім того, у матеріалах справи наявна Декларація про готівкові кошти екіпажу від 30.07.2020 (IMO CREW CASH DECLARATION) (а.с. 85) згідно з якою ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) заявив відомості про особисті валютні цінності, що безпосередньо йому належать та ним переміщуються через митний кордон України, а саме про відсутність у нього готівкової валюти у доларах США.
Разом з тим, порядок декларування капітаном судна закордонного плавання готівкової валюти, що знаходиться у судновій касі, з посиланням на чинні нормативно правові акти, роз`яснено листом Національного банка України від 11.02.2020 № 40 0006/7196. 
Так, відповідно до частини 3 статті 8 Закону України «Про валюту і валютні операції» встановлено, що транскордонне переміщення валютних цінностей суб`єктами валютних операцій і уповноваженими установами визначається Національним Банком України з урахуванням норм частини першої цієї статті. 
Нормами положення про транскордонне переміщення валютних цінностей, яке затверджене постановою Правління Національного Банку України від 02.01.2019 № 3, встановлено, що:
- фізичні/юридичні особи та банки здійснюють декларування переміщення готівкової валюти і банківських металів у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України;
- юридична особа ввозить в Україну або вивозить за межі України готівкову валюту через уповноваженого представника без обмежень суми на умовах письмового декларування митному органу в повному обсязі за умови, що таке ввезення/вивезення зумовлено господарською діяльністю;
- повноважний представник декларує окремо готівкову валюту і банківські метали, які ввозить /вивозить в Україну/з України за дорученням юридичної особи, та власні кошти. 
Відповідно до пункту 4 статті 318 МК України митний контроль товарів, транспортних засобів у пунктах пропуску через державний кордон України здійснюється відповідно до типових технологічних схем митного контролю, що затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до пункту 16 Типової технологічної схеми митного контролю водних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними, у пунктах пропуску через державний кордон, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 451 (далі – Типова технологічна схема), встановлено, що декларування судна закордонного плавання, що використовується виключно для перевезення пасажирів і товарів через митний кордон України, здійснюється без подання митної декларації на бланку єдиного адміністративного документу. Відомості про таке судно закордонного плавання зазначаються у генеральній (загальній) декларації . Також, Типова технологічна схема визначає, що генеральна (загальна) декларація– це документ, що містить загальні відомості про судно і наявність чи відсутність на борту судна вогнепальної зброї, боєприпасів, наркотичних (психотропних) лікарських засобів, які містяться в судновій аптечці, а також про суднову касу. Таким чином, Типовою технологічною схемою встановлений окремий порядок декларування валютних цінностей, що переміщуються на судні закордонного плавання у судновій касі. Згідно Загальної декларації на судно закордонного плавання «Dragon» від 30.07.2020 (а.с. 74) судновласником вказаного судна є компанія «REINA SHIPPING LTD». Отже, виходячи з обставин, що були встановлені судом під час розгляду вищевказаної справи, 30.07.2020 капітан т/х «Dragon» ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), діючи як уповноважена особа юридичної особи, тобто судновласника – компанії «REINA SHIPPING LTD», задекларував згідно графи 24 Загальної декларації на судно закордонного плавання «Dragon» від 30.07.2020 та Декларації про готівкові кошти на борту судна (CASH ON BOARD DECLARATION) від 30.07.2020 відомості про наявність на борту судна суднової каси у розмірі 100 600 доларів США. Тобто зазначені готівкові валютні цінності належать судновласнику компанії «REINA SHIPPING LTD», а не особисто ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ). Відповідно до підпункту б) пункту 1-2 частини 1 статті 4 МК України до валютних цінностей належать - іноземні грошові знаки у вигляді банкнотів, казначейських білетів, монет, що перебувають в обігу та є законним платіжним засобом на території відповідної іноземної держави, а також вилучені з обігу або такі, що вилучаються з нього, але підлягають обмінові на грошові знаки, які перебувають в обігу. Відповідно до пункту 57 частини 1 статті 4 МК України товари - будь-які рухомі речі, у тому числі ті, на які законом поширено режим нерухомої речі (крім транспортних засобів комерційного призначення), валютні цінності, культурні цінності, а також електроенергія, що переміщується лініями електропередачі. Відповідно до частини 1 статті 242 МК України товари, що зберігаються на складах митних органів під митним контролем, можуть бути видані їх власникам або уповноваженим ними особам, а також особам, до яких протягом строку зберігання перейшло право власності на ці товари або право володіння ними, лише після митного оформлення зазначених товарів, відшкодування витрат митних органів на їх зберігання та сплати відповідних митних платежів. Відповідно до частини 3 статті 243 МК України якщо за рішенням суду по справі до особи, яка вчинила порушення митних правил, не буде застосовано стягнення у вигляді конфіскації товарів, транспортних засобів, зазначених у пункті 3 статті 461 цього Кодексу, або провадження у справі про порушення митних правил буде припинено, ці товари, транспортні засоби можуть бути видані власникові або уповноваженій ним особі лише після здійснення їх митного оформлення зі сплатою відповідних митних платежів, якщо таке оформлення не було попередньо здійснено, а митні платежі не сплачувалися. При цьому у разі припинення провадження у справі про порушення митних правил за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення витрати митного органу на зберігання зазначених вище товарів, транспортних засобів власником цих товарів, транспортних засобів або уповноваженою ним особою не відшкодовуються.
Отже, законодавець імперативно встановив обов`язок митних органів повертати товари, у тому числі валютні цінності, виключно їх власнику або уповноваженій ним особі. 
Однак, згідно резолютивної частини постанови Херсонського міського суду Херсонської області від 05.10.2021 валютні цінності у сумі 100 600 доларів США підлягають поверненню не їх власнику, тобто юридичній особі – компанії «REINA SHIPPING LTD» або її представнику, а фізичній особі – ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) або уповноваженій ним особі. 
Таким чином, питання, пов`язані з виконанням постанови Херсонського міського суду Херсонської області від 05.10.2021 щодо повернення валютних цінностей у сумі 100 600 доларів США фізичній особі ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) або уповноваженій ним особі, потребує роз`яснення та вирішення судом, який безпосередньо прийняв вказане рішення. 
На підставі викладеного, просив винести по справі № 766/21375/20 постанову, згідно з якою вирішити питання щодо порядку виконання постанови Херсонського міського суду Херсонської області від 05.10.2021 у частині повернення власнику або уповноваженій ним особі валютних цінностей у сумі 100 600 доларів США. 
У судовому засіданні представник Південної митниці Квасниця Ю.А. заяву підтримав з викладених у ній підстав, просив задовольнити.
Інші учасники справи до суду не з`явилися.
Суд, заслухавши представника Південної митниці, дослідивши матеріали справи, дійшов до наступного.
Постановою Херсонського міського суду Херсонської області від 05.10.2021 року у справі № 766/21375/20, провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 закрито, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 472 МК України та зобов`язано Чорноморську митницю Держмитслужби валютні цінності у сумі 100 600 доларів США та ноутбук із зарядним пристроєм вилучені на підставі протоколу про порушення митних правил №0121/50800/20 від 30.07.2020 року - повернути ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 або уповноваженій ним особі. 
Оскільки Кодекс України про адміністративні правопорушення та Митний кодекс України не регулює порядок вирішення порушеного заявником питання, виникла необхідність у застосуванні принципу аналогії найбільш близької галузі права кримінального процесуального права. 
Згідно пункту 14 частини першої ст.537, пункту 4 частини другої ст.539 КПК України, під час виконання вироків суд, який ухвалив вирок, має право вирішувати питання про всякого роду сумніви і протиріччя, що виникають при виконанні вироку.
Відповідно до ч.1 ст.380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.
Як зазначено в ухвалі Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 19.02.2024 у справі № 522/11805/22, роз`яснення рішення - це викладення рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення.
Отже, роз`ясненню підлягає лише незрозуміле судове рішення, зумовлене його нечіткістю за змістом, можливістю різного тлумачення висновків суду, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, та тих осіб, котрі будуть здійснювати його виконання. Це дає змогу усунути недоліки судового рішення, які стосуються недотримання його ясності та визначеності.
Тому механізм, визначений у ст. 380 КПК, не може використовуватися, якщо учасник процесу не згоден з мотивами судового рішення.
Так, мотивувальна та резолютивна частини постанови суду від 05.10.2021 викладені зрозумілими реченнями і не містять у собі труднощів для розуміння її точного змісту. 
В постанові чітко зазначено мотиви, з яких виходив суд при її прийнятті, а також положення закону якими він керувався.
Крім того, як слідує із заяви, заявник по суті заперечує законність постанови суду вказуючи, що повернення валютний цінностей , що вилучені на підставі протоколу про порушення митних правил №0121/50800/20 від 30.07.2020 року ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) або уповноваженій ним особі, як про це вказано у резолютивній частині постанови суду, суперечить діючому законодавству. 
За таких обставин, у задоволенні заяви Південної митниці про роз`яснення порядку виконання постанови суду необхідно відмовити, оскільки постанова суду є зрозумілою, не містить будь-яких положень щодо яких можуть виникнути суперечності стосовно їх розуміння або неоднозначне тлумачення при виконанні. 

Керуючись ст. ст.221,283, 284 КУпАП, суддя,-
п о с т а н о в и в:
У задоволенні заяви Південної митниці про роз`яснення порядку виконання постанови суду - відмовити.
Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до Херсонського апеляційного суду через Херсонський міський суд Херсонської області.

Суддя К.К. Рєпін