Справа №638/26582/25
Провадження № 2/638/4724/26
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
02 липня 2026 року          м.Харків
Шевченківський районний суд м. Харкова у складі: 
головуючого судді Агапова Р.О., 
за участю секретаря судового засідання Дрозденко У.С., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ПрАТ «Страхова компанія «АРКС» до ОСОБА_1 про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування,

ВСТАНОВИВ:
Приватне акціонере товариство «Страхова компанія «АРКС» звернулось до Шевченківського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_1 про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування. 
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 09.09.2022 між ПрАТ «СК «АРКС» та ОСОБА_2 укладено електронний договір комплексного страхування майна (АКЦЕПТ) № DNGHNBR-22893JY. Предметом даного договору є майнові інтереси страхувальника пов?язані із володінням та користуванням нерухомим майном – квартирою АДРЕСА_1 .
01.01.2024 року із застрахованим майном відбулась страхова подія - залиття застрахованої квартири водою. Комісією у складі представників КО «Єдність» складено акт про залиття від 02.01.2024 року. Комісією встановлено, що залиття квартири АДРЕСА_2 сталося з розташованої вище квартири АДРЕСА_3 в якій проживає відповідач, в наслідок його дій – підпалювання стояку гарячого водопостачання.
Страхувальник за договором комплексного страхування майна (АКЦЕПТ) № DNGHNBR-22893JУ звернувся до АТ «СК «АРКС» із заявою про страхове відшкодування..
Дана заява була розглянута, залиття водою застрахованої квартири, визнано страховим випадком у зв?язку з чим, на підставі:
??Кошторису відновлювального ремонту від 12.01.2024 року;
??Страхового акту № ARX4062025 від 03.04.2024 року;
??Розрахунку страхового відшкодування.
АТ «СК «АРКС» здійснило виплату страхового відшкодування в розмірі 20000 грн 00 коп.
Враховуючи викладене, позивач вважає, що завдання матеріальної шкоди власнику квартири АДРЕСА_1 сталося внаслідок протиправних дій відповідача, у зв?язку з чим просить стягнути з нього суму сплаченого страхового відшкодування в розмірі 20000 грн 00 коп.
Ухвалою Шевченківського районного суду м. Харкова від 09 лютого 2026 року було відкрито провадження по справі у спрощеному позовному порядку з повідомленням(викликом) сторін.
Представник ПрАТ «Страхова компанія «АРКС» в судове засідання не з`явився, надав заяву, де просив проводити судовий розгляд за його відсутністю, не заперечував проти ухвалення судом заочного рішення. 
Відповідач в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце судового розгляду повідомлявся своєчасно та належним чином, про що свідчать поштові документи та матеріали справи. Причину неявки суду не повідомив, відзиву та заперечень на позовну заяву суду не надав.
Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Таким чином, суд вважає, що відповідач не з`явився у судове засідання без поважних причин, причину неявки суду не повідомив, про час і місце судового засідання був повідомлений належним чином, відповідно до положень п. 4 ч. 8, ч. 11 ст. 128 ЦПК України.
Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення), якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи
Враховуючи те, що у справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлений про час і місце судового розгляду справи, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності відповідача та, зі згоди позивача, ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив.
09.09.2022 між ПрАТ «СК «АРКС» та ОСОБА_2 укладено електронний договір комплексного страхування майна (АКЦЕПТ) № DNGHNBR-22893JY.
Предметом даного договору є майнові інтереси страхувальника пов?язані із володінням та користуванням нерухомим майном – квартирою АДРЕСА_1 .
Відповідно до копії витягу з Державного реєстру речових прав № 372149359, ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_1 
01.01.2024 року із застрахованим майном відбулась страхова подія - залиття застрахованої квартири водою.
ОСОБА_2 01 січня 2024 року звернулася до страховика із заявою про страхове відшкодування.
Згідно з актом обстеження від 02.01.2024 року КО «Єдність», залиття квартири АДРЕСА_1 відбулось внаслідок дій ОСОБА_1 у квартирі АДРЕСА_3 .
Страховиком було здійснене страхове відшкодування ОСОБА_2 у сумі 20000,00 грн., що підтверджується копією страхового акту № ARX4062025 від 03.04.2024 року та розрахунком страхового відшкодування
За приписами ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно ч. 1, ч. 5 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Положеннями ч. ч. 1, 2, 4 ст. 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Згідно зі ст. 979 ЦК України за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.
Відповідно до ст. 993 ЦК України до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки.
Згідно зі ст. 27 Закону України «Про страхування» до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, в межах фактичних затрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за заподіяний збиток.
Відповідно дост.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Відповідно до п. 1 статті 1191 ЦК України особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом.
Статтею 1192 ЦК України передбачено, що розмір збитків, які підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди.
Відповідно до п. 6 ч. 1 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» індивідуальний споживач - фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги;
Відповідно до ч. 2 ст 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» індивідуальний споживач зобов`язаний: своєчасно вживати заходів до усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини; власним коштом проводити ремонт та заміну санітарно-технічних приладів і пристроїв, обладнання, іншого спільного майна, пошкодженого з його вини, яка доведена в установленому законом порядку; допускати у своє житло (інший об`єкт нерухомого майна) управителя, виконавців комунальних послуг або їхніх представників у порядку, визначеному законом і договорами про надання відповідних житлово- комунальних послуг, для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних та профілактичних оглядів і перевірки показань приладів - розподілювачів теплової енергії та/або вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання відповідної комунальної послуги у квартирі (приміщенні) багатоквартирного будинку; не допускати порушення законних прав та інтересів інших учасників відносин у сфері житлово-комунальних послуг.
Згідно пункту 7 «Правил користування приміщеннями житлових будинків» з внесеними змінами, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 24.01.2006 № 45 власник та наймач (орендар) квартири зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг; проводити за власні кошти ремонт квартири (наймач (орендар) згідно з договором найму (оренди); забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання.
Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.
Враховуючи те, що залиття застрахованої квартири АДРЕСА_1 сталося внаслідок протиправних дій відповідача, а позивачем було виплачено страхувальнику 20000,00 грн. страхового відшкодування, суд вважає, що вказані кошти слід стягнути з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «Страхова компанія «АРКС».
З урахуванням викладеного, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.
Згідно з ч.1ст. 141 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь позивача суму сплаченого останнім судового збору за подачу позовної заяви пропорційно задоволеним позовним вимогам в розмірі 3028,00 грн.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.2, 4, 10-13, 76-81, 89, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:
Позов ПрАТ «Страхова компанія «АРКС» до ОСОБА_1 про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування - задовольнити. 
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 , на користь Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС» (04070, м. Київ, вул. Іллінська, 8, код ЄДРПОУ 20474912) 20000,00 грн. виплаченого страхового відшкодування.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 , на користь Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС» (04070, м. Київ, вул. Іллінська, 8, код ЄДРПОУ 20474912) 3028,00 грн. на відшкодування витрат по оплаті судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного тексту заочного рішення суду. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільно-процесуальним законодавством.
Рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Харківського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Харкова.

Суддя Р.О. Агапов