ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 травня 2026 року місто Київ.
Справа № 760/16789/22
Апеляційне провадження № 22-ц/824/8741/2026
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ
Головуючого судді: Желепи О.В.,
суддів: Поліщук Н.В, Соколової В.В.
за участю секретаря судового засідання Рябошапки М.О.
розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Солом'янського районного суду міста Києва від 13 лютого 2026 року (постановлену у складі судді Українця В.В., дата виготовлення повного тексу ухвали - 13 лютого 2026 року)
за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ будинку та земельної ділянки в натурі,-

ВСТАНОВИВ

У грудні 2022 року ОСОБА_2 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_1 про поділ будинку та земельної ділянки в натурі.
Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 26 грудня 2022 року відкрито загальне позовне провадження у справі.
Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 10 грудня 2025 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті.
Відповідачка подала до суду клопотання про призначення в справі судової експертизи, в якому визначені питання для експерта.
Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 13 лютого 2026 року клопотання ОСОБА_1 про призначення судової будівельно-технічної експертизи у справі задоволено частково.
Призначено у справі судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено ТОВ «Незалежний інститут судових експертиз» (04207, м. Київ, вул. Маршала Тимошенка, 21, корп. 3, оф. 7), встановлено строк для проведення експертизи у два місяці з дня надходження цивільної справи до ТОВ «Незалежний інститут судових експертиз».
На вирішення експертизи поставлено такі питання:
-чи можливо з технічної точки зору виділити частки житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 відповідно до часток співвласників?
-які варіанти можливого виділу часток житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 відповідно до часток співвласників?
-чи можливо з технічної точки зору обладнати кожну виділену співвласникам 1/2 відокремлену частину житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , самостійним виходом;
-чи є технічна можливість виділити частки земельної ділянки (кадастровий номер: 8000000000:72:527:0053) за адресою: АДРЕСА_1 відповідно до часток співвласників?
-які можливі варіанти виділу часток земельної ділянки (кадастровий номер: 8000000000:72:527:0053) за адресою: АДРЕСА_1 відповідно до часток співвласників?
-чи необхідно встановлення сервітуту для прокладання та обслуговування комунікацій у випадку виділу часток домоволодіння та часток земельної ділянки (кадастровий номер: 8000000000:72:527:0053) за адресою: АДРЕСА_1 відповідно до часток співвласників?
-чи є технічна можливість підключення виділеної частки кожного з співвласників житлового будинку загальною площею 63,9 кв.м. до існуючих комунікацій житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , без прокладення нових комунікацій та без встановлення сервітуту для прокладання комунікацій на виділених в натурі частинах земельної ділянки (кадастровий номер: 8000000000:72:527:0053)?
Не погоджуючись з такою ухвалою, ОСОБА_1 подала 02 березня 2026 року до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, якою просить скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що відповідачка не погоджується з визначенням експертної установи, якій доручено проведення судової будівельно-технічної експертизи.
Відповідачка не заперечує проти призначення державної експертної установи для проведення експертизи у даній справі, проте вважає явним порушенням процесуального законодавства визначення судом приватної експертної установи, про яку сторони не заявляли і щодо підстав обрання якої в ухвалі не наведено жодної мотивації, немає жодного обгрунтування.
Вказує, що суд першої інстанції змінив питання запропоновані відповідачкою на вирішення експерта.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 05 березня 2026 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою.
Відзиву на апеляційну скаргу не подано, що відповідно до ч. 3 ст. 360 ЦПК України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
У судове засідання 21 квітня 2026 року  ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не з`явилися, про розгляд справи повідомлені судом належним чином,клопотань про відкладення чи розгляду без їх участі до суду не надходило, про причини неявки суд не повідомляли.
У постанові Верховного Суду від 24 січня 2018 року у справі № 907/425/16 викладено позицію, що неявка осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про час та місце судового розгляду справи є їх волевиявленням, яке свідчить про відмову від реалізації свого права на безпосередню участь у судовому розгляді справи та інших процесуальних прав, а тому не може бути перешкодою для розгляду судом апеляційної інстанції питання по суті.
З урахуванням наведено та з огляду на приписи ч. 2 ст. 372 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку про можливість розгляду справи за відсутності учасників справи, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Відповідно до постанови КЦС ВС від 30 вересня 2022 року за № 761/38266/14 якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи.

За правилами ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. 
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Таким вимогам ухвала суду першої інстанції частково не відповідає.
Задовольняючи клопотання частково, суд першої інстанції доручив проведення судової експертизи товариству з обмеженою відповідальністю «Незалежний інститут судових експертиз», оскільки вважав, що визначення експертної установи належить виключно до компетенції суду.
Колегія судді не повністю погоджується з таким висновком суду, з огляду на таке.
Як вбачається з матеріалів справи, предметом позову є поділ будинку та земельної ділянки в натурі.
Відповідно до частин 1, 2 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин справи, що мають істотне значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо та сторонами не надані відповідні висновки експерта із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.
При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.
Відповідно до ч. 1 ст. 104 ЦПК України експертиза призначається ухвалою суду, де зазначаються: підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.
Реалізація принципу змагальності сторін у цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою ст. 129 Конституції України.
З огляду на те, що позивачем не надано заперечень щодо проведення експертизи саме судовим експертом будівельним техніком Черніним Я.О., а судом в ухвалі про призначення експертизи жодним чином не мотивовано обрання іншої експертної установи, апеляційний суд доходить висновку про зміну ухвали суду першої інстанції в частині визначення експертної установи з ТОВ «Незалежний інститут судових експертиз» на судового експерта будівельного техніка ОСОБА_3 .
Доводи апеляційної скарги щодо неправомірного поставлення експерту питань щодо встановлення сервітуту, з огляду на відсутність позовних вимог про встановлення такого сервітуту, колегія суддів відхиляє, так як всі питання поставлені судом, входять до предмету доказування в даній справі, поставлені у відповідності з вимогами, встановленими для проведення відповідного виду експертизи, тому колегія суддів робить висновок, що визначаючи коло питань суд дотримався вимог п.1 ч.1 ст. 103 ЦПК України .
Відповідно до ч. 4 ст. 376 ЦПК України зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частин.
Таким чином, апеляційну скаргу слід задовольнити частково, ухвалу суду першої інстанції змінити в частині визначення експертної установи, в іншій частині судове рішення слід залишити без змін.

Керуючись статтями 103, 104, 367, 375, 376, 381-382, 389 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 - задовольнити частково.
Ухвалу Солом'янського районного суду міста Києва від 13 лютого 2026 року змінити в частині визначення експертної установи.
Проведення судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи доручити судовому експерту будівельному техніку ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ).
В іншій частині ухвалу Солом'янського районного суду міста Києва від 13 лютого 2026 року - залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає, окрім випадків передбачених в ч.3 ст. 389 ЦПК України.

Головуючий О.В. Желепа

Судді Н.В. Поліщук

В.В. Соколова