ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

РІШЕННЯ
Іменем України

12 травня 2026 року	м. Дніпро	Справа № 640/8004/22	

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Кисельова Є.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Національної комісії, що здійснює реагування у сфері енергетики та комунальних послуг, до товариства з обмеженою відповідальністю «Криворізька енергетична компанія» про стягнення коштів у розмірі 714000,00 грн,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Луганського окружного адміністративного суду на розгляді перебуває справа за позовом Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - позивач, НКРЕКП), до товариства з обмеженою відповідальністю «Криворізька енергетична компанія» (далі - відповідач, ТОВ «Криворізька енергетична компанія»), в якому позивач просить стягнути з відповідача 714 000 (сімсот чотирнадцять тисяч) грн в дохід Державного бюджету України (код бюджетної класифікації 21081100 «Адміністративні штрафи та інші санкції»).
На обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 26 листопада 2016 року набрав чинності Закон України від 22 вересня 2016 року № 1540-VIII «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» (далі Закон № 1540-VIII), яким визначено правовий статус НКРЕКП, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення.
Згідно зі статтею 19 Закону № 1540-VIII Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.
За результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки.
У разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого Регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом.
У статті 22 Закону № 1540-VIII передбачено, що за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді: 1) застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень; 2) накладення штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії.
Суб`єкти господарювання, на яких накладено штраф, зобов`язані сплатити його у 30-денний строк з дня одержання копії рішення про накладення штрафу, крім випадків, встановлених частиною п`ятою статті 13 цього Закону.
За заявою суб`єкта господарювання, на якого накладено штраф, Регулятор своїм рішенням має право відстрочити або розстрочити сплату накладеного ним штрафу.
За кожний день прострочення сплати штрафу стягується пеня у розмірі 1,5 відсотка суми штрафу. Розмір пені не може перевищувати розміру штрафу, накладеного відповідним рішенням Регулятора.
Суми стягнутих штрафів та пені зараховуються до Державного бюджету України. Протягом п`яти робочих днів з дня сплати штрафу суб`єкт господарювання зобов`язаний надіслати Регулятору документи, що підтверджують сплату штрафу.
У разі відмови від сплати штрафу та пені їх примусове стягнення здійснюється на підставі відповідного рішення суду за позовом Регулятора, крім випадків, встановлених частиною п`ятою статті 13 цього Закону.
Отже, резюмує позивача, подання позову про стягнення суми штрафу та пені, які ліцензіат відмовляється сплатити, є способом реалізації виключної компетенції НКРЕКП.
Так, Постановою № 2580 на ТОВ «КРИВОРІЗЬКА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ» за недотримання вимог нормативно правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу та Ліцензійних умов перепродажу електричної енергії (трейдерської діяльності), накладено штраф у розмірі 357 000 (триста п`ятдесят сім тисяч тисяч) грн.
Постанову № 2580 відповідач отримав 28 грудня 2021 року. Отже, враховуючи вимоги статті 22 Закону № 1540-VIII відповідач мав сплатити штраф до 27 січня 2022 року.
Водночас, зазначену суму штрафу відповідач не сплатив, документи, що підтверджують сплату штрафу, до НКРЕКП не надходили.
Щодо розрахунку суми позову позивач зазначив, що за кожний день прострочення сплати штрафу стягується пеня у розмірі 1,5 відсотка суми штрафу. Розмір пені не може перевищувати розміру штрафу, накладеного відповідним рішенням Регулятора.
Оскільки штраф не було сплачено у встановлений Законом про НКРЕКП строк, пеня станом на 20.04.2022 складає 444 465 (чотириста сорок чотири тисячі чотириста шістдесят п`ять) грн, з яких: 1,5 відсотка суми штрафу = (1,5% * 357 000 грн.)/100% = 5 355 грн. 83 днів прострочення сплати штрафу, враховуючи, що постанова №2580 отримана ТОВ «КРИВОРІЗЬКА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ» 28.12.2021 (з 28.01.2022 по 20.04.2022).
Таким чином, станом на 20.04.2022 пеня = 5 355 грн 83 днів = 444 465 грн, та враховуючи норму статті 22 Закону про НКРЕКП, що розмір пені не може перевищувати розміру штрафу, накладеного відповідним рішенням Регулятора, становить 357 000 (триста п`ятдесят сім тисяч тисяч) грн. 
Отже, загальна сума позову становить: 357 000 грн + 357 000 грн = 714 000 (сімсот чотирнадцять тисяч) грн. З урахуванням викладеного, позивач просить стягнути з відповідача штраф та пеню у загальній сумі 714 000,00 грн.
Відповідач правом на подання відзиву на позовну заяву не скористався.
Згідно із положеннями частини шостої статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Луганський окружний адміністративний суд ухвалою від 27 лютого 2025 року прийняв адміністративну справу до провадження.
Дослідивши матеріали судової справи в змішаній формі, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих доказів, оцінивши докази відповідно до вимог статей 72-76, 90 КАС України, судом встановлено таке.
ТОВ «Криворізька енергетична компанія» (ідентифікаційний код 41863915, місцезнаходження: вул. Книшова Академіка, буд. 6-Ж, корпус 7,м. Київ, 03022) зареєстроване юридичною особою, видами діяльності якого є 35.14 Торгівля електроенергією (основний), 35.13 Розподілення електроенергії, 35.12 Передача електроенергії, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 11 травня 2026 року № 2723137.
15 грудня 2021 року НКРЕКП винесло постанову за № 2580 «Про накладення штрафу на TOB «Криворізька енергетична компанія» за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу та Ліцензійних умов з перепродажу електричної енергії (трейдерської діяльності)», якою на TOB «Криворізька енергетична компанія» (ідентифікаційний код 41863915) накладено штраф у розмірі 357 000 (триста п`ятдесят сім тисяч) гривень на ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «КРИВОРІЗЬКА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ» (код ЄДРПОУ 41863915) за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов № 1469 та Ліцензійних умов № 1468, а саме:
-Закону України «Про ринок електричної енергії», а саме: пункту 1 частини другої статті 55 у частині обов`язку трейдерів дотримуватися ліцензійних умов провадження господарської діяльності із трейдерської діяльності та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії;
- пункту 1 частини другої статті 57 у частині обов`язку електропостачальника дотримуватися ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії;
-абзацу третього пункту 9 розділу XVII «Прикінцеві та перехідні положення» у частині обов`язку дотримання обмеження загального (максимального) обсягу продажу електричної енергії електропостачальниками та/або трейдерами на ринку «на добу наперед» у розрахунковому періоді (місяці) у розмірі, який не може перевищувати 10 відсотків від зареєстрованого обсягу купівлі електричної енергії за двосторонніми договорами у виробників електричної енергії та/або гарантованого покупця такими електропостачальниками та/або трейдерами на такий розрахунковий період (місяць); 
-пункту 1 постанови НКРЕКП № 1495 у частині обов`язку, зокрема, електропостачальника, трейдера, забезпечити дотримання абзацу третього пункту 9 розділу XVII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії»; 
-підпункту 5 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов № 1469 у частині обов`язку ліцензіата виконувати рішення НКРЕКП у строки, встановлені відповідним рішенням та законодавством;
-підпункту 22 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов № 1469, відповідно до якого забороняється надавати пропозиції та укладати договори, які містять положення, що суперечать Закону України «Про ринок електричної енергії»; 
-підпункту 5 пункту 2.2 розділу 2 Ліцензійних умов № 1468 у частині обов`язку ліцензіата виконувати рішення НКРЕКП у строки, встановлені відповідним рішенням та чинним законодавством;
-підпункту 12 пункту 2.2 розділу 2 Ліцензійних умов № 1468 у частині умов № 1468 обов`язку ліцензіата здійснювати купівлю-продаж електричної енергії за двосторонніми договорами та на організованих сегментах ринку онтах ринку електричної енергії відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» та нормативно-правових актів, що забезпечують функціонування ринку електричної енергії.
Означену постанову відповідач отримав 28 грудня 2021 року, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу (наявний запис про отримання.
Документально підтвердженої інформації щодо сплати відповідачем штрафу та пені у загальному розмірі 357 000 грн, накладених постановою НКРЕКП від 15 грудня 2021 року за № 2580, станом на час вирішення цієї справи суду не надано.
Вирішуючи адміністративний позов по суті заявлених вимог, надаючи оцінку обставинам (фактам), якими обґрунтовано позовні вимоги, суд виходить з такого.
Правовий статус Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення, визначає Закон № 1540-VIII (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до частини першої статті 1 Закону № 1540-VIII Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України. Особливості спеціального статусу Регулятора обумовлюються його завданнями і повноваженнями та визначаються цим Законом, іншими актами законодавства і полягають, зокрема, в особливостях організації та порядку діяльності Регулятора, в особливому порядку призначення членів Регулятора та припинення ними повноважень, у спеціальних процесуальних засадах діяльності Регулятора та гарантії незалежності в прийнятті ним рішень у межах повноважень, визначених законом, встановленні умов оплати праці членів та працівників Регулятора. Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.
Роботу Регулятора забезпечують його центральний апарат і територіальні органи (частина третя статті 1 Закону № 1540-VIII).
Згідно із абзацами першим, другим пункту 1 частини першої статті 2 Закону № 1540-VIII Регулятор здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг, зокрема: у сфері енергетики: діяльності з виробництва, передачі, розподілу, постачання електричної енергії.
За приписами частини першої статті 3 Закону № 1540-VIII Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.
Відповідно до пункту 4 частини другої статті 3 Закону № 1540-VIII Регулятор здійснює державне регулювання шляхом: державного контролю та застосування заходів впливу.
Основними завданнями Регулятора відповідно до положень частини третьої статті 3 Закону № 1540-VIII є:
1) забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг;
2) сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів;
3) сприяння інтеграції ринків електричної енергії, природного газу України з відповідними ринками інших держав, зокрема в рамках Енергетичного Співтовариства, співпраці з Радою регуляторів Енергетичного Співтовариства, Секретаріатом Енергетичного Співтовариства та національними регуляторами енергетики інших держав;
4) забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами;
5) сприяння транскордонній торгівлі електричною енергією та природним газом, забезпечення інвестиційної привабливості для розвитку інфраструктури;
6) реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг;
7) сприяння впровадженню заходів з енергоефективності, збільшенню частки виробництва енергії з відновлюваних джерел енергії та захисту навколишнього природного середовища;
8) створення сприятливих умов для залучення інвестицій у розвиток ринків у сферах енергетики та комунальних послуг;
9) сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг;
10) інші завдання, передбачені законом.
Статтею 19 Закону № 1540-VIII визначені особливості здійснення державного контролю на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг.
Згідно зі частинами першою-третьою статті 19 Закону № 1540-VIII Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю. Перевірка проводиться на підставі рішення Регулятора. Для проведення перевірки створюється комісія з перевірки, що складається не менш як із трьох представників центрального апарату та/або територіальних органів Регулятора.
Відповідно до частини п`ятої статті 19 Закону № 1540-VIII за результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки. Один примірник акта про результати перевірки передається суб`єкту господарювання, діяльність якого перевірялася, або уповноваженій ним особі. У разі відмови суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи прийняти акт про результати перевірки такий акт надсилається суб`єкту господарювання рекомендованим листом протягом п`яти робочих днів з дня підписання акта членами комісії з перевірки. Суб`єкт господарювання, діяльність якого перевірялася, має право надати письмові пояснення та обґрунтування щодо проведеної перевірки та/або виявлених порушень у строк до п`яти робочих днів з дня отримання акта про результати перевірки. У разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого Регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом. Акт про результати перевірки разом із поясненнями та обґрунтуванням суб`єкта господарювання, діяльність якого перевірялася, підлягає оприлюдненню на офіційному веб-сайті Регулятора до розгляду акта на засіданні Регулятора.
Позапланова невиїзна перевірка проводиться виключно у приміщенні Регулятора або його територіального органу. Підставою для проведення позапланової невиїзної перевірки суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, є:
1) неподання, несвоєчасне подання, подання недостовірної інформації або необхідність перевірки достовірності такої інформації;
2) неподання, несвоєчасне подання, подання недостовірних даних у звітності або необхідність перевірки достовірності таких даних в установлений Регулятором строк або в інших документах;
3) неподання копій документів, засвідчених в установленому законодавством порядку, пояснень та іншої інформації на законну вимогу Регулятора;
4) обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сфері енергетики чи комунальних послуг, її законних прав та надання документів (копій документів), що підтверджують таке порушення;
5) обґрунтоване звернення суб`єкта господарювання або споживача про порушення суб`єктом природної монополії законодавства з питань доступу до електричних/теплових/газових мереж, мереж централізованого водопостачання та/або водовідведення, порушення ліцензійних умов та надання документів (копій документів), що підтверджують таке порушення ліцензійних умов;
6) виявлення під час аналізу звітності або моніторингу нецільового використання коштів, передбачених встановленою структурою тарифів та/або схваленою інвестиційною програмою.
Позапланова невиїзна перевірка суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, може проводитися без попередження заздалегідь.
Згода суб`єкта, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, його повідомлення про проведення позапланової невиїзної перевірки, його присутність під час проведення такої перевірки є необов`язковими.
Про результати позапланової невиїзної перевірки (про факти виявлення порушень законодавства та їх перелік або про відсутність порушень) суб`єкт господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, повідомляється рекомендованим листом протягом п`яти робочих днів після підписання акта про результати позапланової невиїзної перевірки (частина восьма статті 19 Закону № 1540-VIII).
У частини одинадцятій статті 19 Закону № 1540-VIII закріплено, що рішення Регулятора про застосування санкцій за порушення ліцензійних умов, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг може бути прийнято протягом 30 днів з дня виявлення порушення Регулятором.
Згідно із абзацом першим частини першої статті 22 Закону № 1540-VIII суб`єкти господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, несуть відповідальність за правопорушення у сферах енергетики та комунальних послуг, визначені законами України «Про природні монополії», «;Про комбіноване виробництво теплової та електричної енергії (когенерацію) та використання скидного енергопотенціалу», «;Про ринок електричної енергії», «;Про ринок природного газу», «;Про трубопровідний транспорт», «;Про теплопостачання», «;Про питну воду та питне водопостачання», «;Про державне регулювання у сфері комунальних послуг», «;Про енергетичну ефективність» та іншими законами, що регулюють відносини у відповідних сферах.
Пунктом 2 частини другої статті 22 Закону № 1540-VIII передбачено, що за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді накладення штрафу.
У разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор у 30-денний строк з дня складення акта перевірки розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. При застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив (частина третя статті 22 Закону № 1540-VIII).
Відповідно до абзацу першого частини четвертої статті 22 Закону № 1540-VIII Регулятор застосовує штрафні санкції до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у розмірах, встановлених цим Законом, законами України «Про ринок електричної енергії», «;Про природні монополії», «;Про питну воду та питне водопостачання», «;Про ринок природного газу», «;Про теплопостачання», «;Про енергетичну ефективність».
У частині п`ятій статті 22 Закону № 1540-VIII закріплено, що:
суб`єкти господарювання, на яких накладено штраф, зобов`язані сплатити його у 30-денний строк з дня одержання копії рішення про накладення штрафу, крім випадків, встановлених частиною п`ятою статті 13 цього Закону;
за заявою суб`єкта господарювання, на якого накладено штраф, Регулятор своїм рішенням має право відстрочити або розстрочити сплату накладеного ним штрафу.
за кожний день прострочення сплати штрафу стягується пеня у розмірі 1,5 відсотка суми штрафу. Розмір пені не може перевищувати розміру штрафу, накладеного відповідним рішенням Регулятора;
суми стягнутих штрафів та пені зараховуються до Державного бюджету України;
протягом п`яти робочих днів з дня сплати штрафу суб`єкт господарювання зобов`язаний надіслати Регулятору документи, що підтверджують сплату штрафу;
у разі відмови від сплати штрафу та пені їх примусове стягнення здійснюється на підставі відповідного рішення суду за позовом Регулятора, крім випадків, встановлених частиною п`ятою статті 13 цього Закону.
У абзаці другому частини третьої статті 5 Закону № 1540-VIII закріплено, що рішення Регулятора можуть бути оскаржені в судовому порядку. Оскарження рішень Регулятора не зупиняє їх виконання.
Частиною дев`ятою статті 14 Закону № 1540-VIII передбачено, рішення Регулятора є обов`язковими до виконання суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг.
Отже, НКРЕКП є органом, уповноваженим здійснювати державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю; у разі виявлення порушень у діях таких суб`єктів, застосовувати до них за результатом проведених перевірок санкції, у тому числі штрафні, виключний перелік яких визначений статтею 22 Закону № 1540-VIII, а також здійснювати інші заходи державного регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави.
При цьому, зміст положень статей 5, 13 та 22 Закону № 1540-VIII свідчить про те, що постанова НКРЕКП не має сили виконавчого документа, а примусове виконання рішень НКРЕКП можливе лише за рішенням суду за зверненням останньої з відповідним позовом.
Постановою НКРЕКП від 14 червня 2018 року № 428 (в редакції постанови НКРЕКП від 9 червня 2021 року № 935) затверджено Порядок контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов (далі Порядок контролю в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до підпункту 1 пункту 1.1 глави 1 «Загальні положення» Порядку контролю дія цього Порядку поширюється на суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, які отримали ліцензії на провадження господарської діяльності та регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю яких здійснюється Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - ліцензіати): у сфері енергетики: діяльності з виробництва, передачі, розподілу електричної енергії; постачання електричної енергії споживачу; трейдерської діяльності на ринку електричної енергії; здійснення функцій оператора ринку електричної енергії; здійснення функцій гарантованого покупця на ринку електричної енергії; діяльності з транспортування, розподілу, зберігання (закачування, відбору), надання послуг установки LNG, постачання природного газу; діяльності з транспортування нафти, нафтопродуктів та інших речовин трубопровідним транспортом.
Згідно із пунктами 1.2, 1.3 глави 1 «Загальні положення» Порядку контролю цей Порядок застосовується НКРЕКП при здійсненні контролю за дотриманням законодавства та ліцензійних умов ліцензіатами шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок. Цей Порядок установлює: процедуру організації та проведення перевірок; порядок оформлення результатів перевірок; права та обов`язки голови та членів комісії з перевірки; права та обов`язки уповноваженої особи ліцензіата; контроль за виконанням рішень НКРЕКП; порядок застосування санкцій до ліцензіатів за порушення законодавства та ліцензійних умов.
У абзаці третьому пункту 1.4 глави 1 «Загальні положення» Порядку контролю у цьому Порядку терміни вживаються в такому значенні: заходи державного контролю - планові, позапланові, виїзні та невиїзні перевірки.
У главі 2 «Загальні вимоги до проведення планових та позапланових перевірок» Порядку контролю визначено, що:
рішення про проведення перевірки приймається НКРЕКП на засіданні, що проводиться у формі відкритого слухання, та оформлюється постановою (пункт 2.1 глави 2);
для проведення перевірки оформляється посвідчення за формою, наведеною в додатку 1 до цього Порядку, яке підписується Головою НКРЕКП або виконуючим обов`язки Голови НКРЕКП і засвідчується печаткою та долучається разом з актом перевірки після її закінчення до ліцензійної справи (абзац перший пункту 2.2 глави 2);
Для проведення перевірки ліцензіата НКРЕКП створює комісію з числа працівників центрального апарату та/або територіального органу НКРЕКП (далі - ТО НКРЕКП) і призначає голову комісії з перевірки. Комісія з перевірки складається щонайменше з трьох представників центрального апарату НКРЕКП та/або ТО НКРЕКП, з числа яких призначається голова комісії з перевірки, який: є відповідальним за своєчасне проведення перевірки та її результати; розподіляє обов`язки з виконання завдань при здійсненні перевірки між членами комісії з перевірки та здійснює контроль за їх виконанням. До проведення перевірок НКРЕКП має право залучати представників інших державних органів, органів місцевого самоврядування за згодою керівників цих органів. У випадках та порядку, передбачених законом, перевірки проводяться за місцезнаходженням та/або місцем провадження ліцензіатом та його відокремленими підрозділами господарської діяльності, що підлягає ліцензуванню, або у приміщенні НКРЕКП або її територіального органу (пункт 2.3 глави 2 «Загальні вимоги до проведення планових та позапланових перевірок» Порядку контролю).
Відповідно до пункту 5.1 глави 5 «Організація та проведення позапланових невиїзних перевірок» Порядку контролю підставою для проведення позапланової невиїзної перевірки ліцензіата, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, є:
1) неподання, несвоєчасне подання, подання недостовірної інформації або необхідність перевірки достовірності такої інформації;
2) неподання, несвоєчасне подання, подання недостовірних даних у звітності або необхідність перевірки достовірності таких даних в установлений НКРЕКП строк або в інших документах;
3) неподання копій документів, засвідчених в установленому законодавством порядку, пояснень та іншої інформації на законну вимогу НКРЕКП;
4) обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення ліцензіатом її законних прав та надання документів (копій документів), що підтверджують таке порушення;
5) обґрунтоване звернення суб`єкта господарювання або споживача про порушення суб`єктом природної монополії законодавства з питань доступу до електричних/теплових/газових мереж, мереж централізованого водопостачання та/або водовідведення, порушення ліцензійних умов та надання документів (копій документів), що підтверджують таке порушення ліцензійних умов;
6) виявлення під час аналізу звітності або моніторингу нецільового використання коштів, передбачених встановленою структурою тарифів та/або схваленою інвестиційною програмою.
Строк проведення позапланової невиїзної перевірки не може перевищувати 10 робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - трьох робочих днів. Позапланова невиїзна перевірка ліцензіата може проводитися без попередження заздалегідь. Згода ліцензіата, його повідомлення про проведення позапланової невиїзної перевірки, його присутність під час проведення такої перевірки є необов`язковими (абзац перший пункту 5.2, пункти 5.3, 5.4 глави 5 «Організація та проведення позапланових невиїзних перевірок» Порядку контролю).
У пунктах 5.6, 5.7 глави 5 «Організація та проведення позапланових невиїзних перевірок» Порядку контролю визначено, що позапланова невиїзна перевірка проводиться виключно у приміщенні НКРЕКП або у приміщенні її територіального органу. Про результати позапланової невиїзної перевірки (про факти виявлення порушень законодавства та їх перелік або про відсутність порушень) ліцензіат повідомляється рекомендованим листом протягом п`яти робочих днів після підписання акта про результати позапланової невиїзної перевірки з надсиланням ліцензіату відповідного акта перевірки. Ліцензіат, діяльність якого перевірялася, має право надати письмові пояснення та обґрунтування щодо проведеної перевірки та/або виявлених порушень у строк до п`яти робочих днів з дня отримання акта про результати перевірки.
Главою 7 «Порядок оформлення результатів перевірок» Порядку контролю визначені вимоги щодо порядку оформлення результатів, зокрема, позапланової невиїзної перевірки.
Згідно із пунктом 10.1 глави 10 «Усунення порушень законодавства та ліцензійних умов, виявлених під час проведення перевірок, та порядок застосування санкцій до ліцензіатів» Порядку контролю у разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг та/або ліцензійних умов НКРЕКП розглядає на засіданні, що проводиться у формі відкритого слухання, питання відповідальності ліцензіата та приймає рішення про застосування до нього санкцій. Рішення про застосування до ліцензіата санкцій, заходів державного регулювання, у тому числі визначення розміру штрафних санкцій, приймається відповідно до законів України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», «;Про ринок електричної енергії», «;Про природні монополії», «;Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення», «;Про ринок природного газу» та «;Про теплопостачання». Ліцензіат не може бути притягнений до відповідальності за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг, якщо минув строк давності притягнення до відповідальності. Строк давності притягнення до відповідальності за порушення ліцензійних умов, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг становить п`ять років з дня вчинення порушення, а в разі триваючого порушення з дня закінчення вчинення порушення.
Відповідно до пункту 10.3 глави 10 «Усунення порушень законодавства та ліцензійних умов, виявлених під час проведення перевірок, та порядок застосування санкцій до ліцензіатів» Порядку контролю за порушення законодавства та ліцензійних умов у сферах енергетики та комунальних послуг НКРЕКП може застосовувати до ліцензіатів санкції у вигляді: застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень; накладення штрафу; зупинення дії ліцензії; анулювання ліцензії.
Рішення НКРЕКП про накладення штрафу, зупинення дії ліцензії, анулювання ліцензії приймається у вигляді постанови, копія якої вручається особисто уповноваженій особі ліцензіата (з відміткою про вручення на примірнику, який залишається в НКРЕКП) або надсилається ліцензіату рекомендованим листом із повідомленням про вручення поштового відправлення не пізніше п`яти робочих днів з дня прийняття. Датою отримання такого акта буде вважатися дата його особистого вручення, що підтверджується підписом одержувача та/або реєстрацією вхідної кореспонденції, або третій календарний день від дати отримання поштовим відділенням зв`язку, в якому обслуговується одержувач (у разі направлення поштою рекомендованим листом) (пункт 10.5 глави 10 «Усунення порушень законодавства та ліцензійних умов, виявлених під час проведення перевірок, та порядок застосування санкцій до ліцензіатів» Порядку контролю).
У абзаці першому пункту 10.6 глави 10 «Усунення порушень законодавства та ліцензійних умов, виявлених під час проведення перевірок, та порядок застосування санкцій до ліцензіатів» Порядку контролю встановлено, що ліцензіати, на яких накладено штраф, зобов`язані сплатити його у 30-денний строк з дня одержання копії постанови про накладення штрафу, крім випадку, передбаченого пунктом 11.3 глави 11 цього Порядку. Протягом п`яти робочих днів з дня сплати штрафу ліцензіат зобов`язаний надати НКРЕКП належним чином завірені копії документів, що підтверджують сплату штрафу.
Так, судом установлено, що постановою від 1 грудня 2021 року за № 2429 НКРЕКП наклала на ТОВ «Криворізька енергетична компанія» штраф за недотримання останнім вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу, затверджених постановою НКРЕКП від 27 грудня 2017 року № 1469, та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з перепродажу електричної енергії (трейдерської діяльності), затверджених постановою НКРЕКП від 27 грудня 2017 року № 1468, у розмірі 357 000 грн.
Постанова від 15 грудня 2021 року за № 2580 отримана відповідачем 28 грудня 2021 року.
Отже, враховуючи вимоги статті 22 Закону № 1540-VIII, а також пункту 10.6 глави 10 «Усунення порушень законодавства та ліцензійних умов, виявлених під час проведення перевірок, та порядок застосування санкцій до ліцензіатів» Порядку контролю відповідач мав сплатити штраф до 27 січня 2022 року включно.
Однак, матеріали справи не містять доказів сплати відповідачем у строк, встановлений Законом № 1540-VIII, штрафу, накладеного постановою від 15 грудня 2021 року за № 2580.
Оскільки штраф не було сплачено у встановлений Законом про НКРЕКП строк, пеня станом на 20.04.2022 складає 444 465 (чотириста сорок чотири тисячі чотириста шістдесят п`ять) грн, з яких: 1,5 відсотка суми штрафу = (1,5% * 357 000 грн.)/100% = 5 355 грн. 83 днів прострочення сплати штрафу, враховуючи, що Постанова №2580 отримана ТОВ «КРИВОРІЗЬКА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ» 28.12.2021 (з 28.01.2022 по 20.04.2022). 
Таким чином, станом на 20.04.2022 пеня = 5 355 грн 83 днів = 444 465 грн, та враховуючи норму статті 22 Закону про НКРЕКП, що розмір пені не може перевищувати розміру штрафу, накладеного відповідним рішенням Регулятора, становить 357 000 (триста п`ятдесят сім тисяч тисяч) грн. 
Отже, загальна сума позову становить: 357 000 грн + 357 000 грн = 714 000 (сімсот чотирнадцять тисяч) грн. 
Складений позивачем розрахунок суми до стягнення повністю відповідає вимогам Закону № 1540-VIII, факт несплати суми штрафу не спростований відповідачем, відтак суд дійшов висновку про наявність правових підстав для стягнення з відповідача суми штрафу та нарахованої пені у загальному розмірі 714 000,00 грн.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходить з такого.
Відповідно до частини другої статті 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.
При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору (частина третя статті 139 КАС України).
З викладеного слідує, що витрати суб`єкта владних повноважень на сплату судового збору відносяться на рахунок суб`єкта владних повноважень. Такий вид судових витрат, як судовий збір, поверненню позивачу - суб`єкту владних повноважень, не підлягає.
Такі обмеження у можливостях суб`єктів владних повноважень свідчать про загальну спрямованість адміністративного судочинства на захист прав, свобод та інтересів фізичних та юридичних осіб у спірних правовідносинах із владою.
Оскільки НКРЕКП у вказаній справі є суб`єктом владних повноважень, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для стягнення з відповідача судового збору на користь позивача.
Керуючись статтями 2, 8, 9, 19, 20, 32, 72, 77, 90, 91, 94, 132, 139, 241-246, 250, 255, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (ідентифікаційний код 39369133, місцезнаходження: вул. Бродських Cім`ї, буд. 19, м. Київ, 03057), до товариства з обмеженою відповідальністю «Криворізька енергетична компанія» (ідентифікаційний код 41863915, місцезнаходження03022, місто Київ, вул.Книшова Академіка, будинок 6-Ж, корпус 7) про стягнення штрафних санкцій та пені задовольнити.
Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю «Криворізька енергетична компанія`до Державного бюджету України штраф та пеню за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу, затверджених постановою НКРЕКП від 27 грудня 2017 року № 1469, та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з перепродажу електричної енергії (трейдерської діяльності), затверджених постановою НКРЕКП від 27 грудня 2017 року № 1468, у загальному розмірі 714 000 грн (сімсот чотирнадцять тисяч) гривень.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого статтею 295 КАС України, всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду згідно з пунктом 2 розділу ІІ Закону України від 13 грудня 2022 року № 2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» подається безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя 	Є.О. Кисельова