номер провадження справи 33/15/26

ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
28.04.2026 Справа № 908/400/26
м.Запоріжжя Запорізької області 

Суддя Господарського суду Запорізької області Мірошниченко М.В. при секретарі судового засідання Мироненко О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в загальному позовному провадженні матеріали справи № 908/400/26
за позовом Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_2 )
до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю Проектно-будівельної компанії «АКВІ БУД» (69000, м. Запоріжжя, вул. Поштова, 27/29, кабінет 49, ідентифікаційний код 41400018)
про стягнення 42145,87 грн.

за участю представників:
від позивача – Євглевський Н.І., довіреність б/н від 26.09.2025 (в режимі відеоконференції);
від відповідача – Гріщенко А.О., ордер серії АР №1205322 від 01.11.2024;

СУТЬ СПОРУ:

18.02.2026 до Господарського суду Запорізької області надійшла позовна заява Військової частини НОМЕР_1 до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю Проектно-будівельної компанії «АКВІ БУД» про стягнення неустойки в сумі 42145,87 грн. за порушення строків завершення будівництва за договором підряду від 11.04.2025 №362/4Д.
Позов заявлено на підставі ст. ст. 509, 526, 530, 546, 610, 611, 612, 837 Цивільного кодексу України.
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.02.2026 позовну заяву передано на розгляд судді Мірошниченку М.В.
Ухвалою Господарського суду Запорізької області від 19.02.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №908/400/26, присвоєно справі номер провадження 33/15/26. Ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами без проведення судового засідання.
09.03.2025 від відповідача надійшов відзив на позов, відповідно до якого відповідач просить відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
Суд прийняв відзив до розгляду.
10.03.2026 позивач надав відповідь на відзив, у якій визнав доводи відповідача необґрунтованими.
Суд прийняв відповідь на відзив до розгляду.
16.03.2026 від відповідача надійшло клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, зважаючи на те, що предметом оспорюваного договору є будівництво фортифікаційних споруд, фінансування здійснювалось за рахунок бюджетних коштів, тому розгляд даної справи в умовах військового стану в Україні становить значний суспільний інтерес та має вагоме значення для відповідача через вплив на його репутацію. На думку відповідача, дана справа потребує детального розгляду спору по суті та з`ясування всіх обставин виконання умов договору та будівництва фортифікаційних споруд, перевірки факту впливу обставин непереборної сили на порушення відповідачем строків завершення будівництва та наявності підстав для нарахування та стягнення штрафних санкцій за договором.
18.03.2026 від відповідача надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи доказів - висновку Рівненської торгово-промислової палати №56.01/89 від 12.03.2026, про неможливість подання якого відповідач зазначав у відзиві.
Суд долучив даний доказ до матеріалів справи.
Ухвалою суду від 19.03.2026 ухвалено розгляд справи №908/400/26 здійснювати за правилами загального позовного провадження зі стадії відкриття провадження у справі, замінено розгляд справи по суті підготовчим засіданням, підготовче засідання призначено на 07.04.2026 о 11 год. 30 хв.
24.03.2026 від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив.
31.03.2026 від позивача надійшла заява про участь у судовому засіданні 07.04.2026 об 11 год. 30 хв. та в наступних судових засіданнях у справі №908/400/26 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.
Ухвалою суду від 01.04.2026 задоволено заяву позивача, ухвалено здійснювати проведення судового засідання 07.04.2026 о 11 год. 30 хв. у справі №908/400/26 у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів представника позивача та програмного забезпечення за посиланням vkz.court.gov.ua.
В судовому засіданні 07.04.2026 були присутні представники сторін, здійснювалося фіксування судового процесу технічними засобами відеоконференцзв`язку.
Представники сторін заявили про відсутність інших доказів, окрім тих, які надані до матеріалів справи, відсутність заяв чи клопотань та про можливість закриття підготовчого провадження.
Ухвалою від 07.04.2026 закрито підготовче провадження у справі №908/400/26, призначено справу №908/400/26 до розгляду по суті на 28.04.2026 о 11 год. 30 хв., ухвалено здійснювати проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів представника позивача та програмного забезпечення за посиланням vkz.court.gov.ua.
13.04.2026 від позивача надійшли заперечення проти долучення доказів до справи, а саме: висновку Рівненської Торгово-промислової палати про істотну зміну обставин від 12.03.2026 № 56.01/89 та врахування його при розгляді справи.
В судовому засіданні 28.04.2026 були присутні представники сторін, здійснювалося фіксування судового процесу технічними засобами відеоконференцзв`язку.
Представник позивача просив задовольнити позов.
Представник відповідача заперечив проти задоволення позову.
В судовому засіданні 28.04.2026 суд оголосив скорочене рішення про відмову в задоволенні позову.
Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, суд 

ВСТАНОВИВ:

Між Військовою частиною НОМЕР_1 (далі – замовник, позивач) та Товариством з обмеженою відповідальністю ПРОЕКТНО-БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «АКВІ БУД» (далі – підрядник, відповідач) було укладено договір від 11.04.2025 № 362/4Д, відповідно до п. 1.1 якого підрядник за дорученням замовника зобов`язався на свій ризик, власними силами виконати роботи з розробки проектно-кошторисної документації та виконання будівельних робіт по об`єкту «Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 543» (далі – договір), а замовник - прийняти виконані на умовах договору роботи та оплатити їх вартість. 
Пунктом 1.4 договору визначено, що роботи виконуються за етапами: 
І етап – проектування: виконання вишукувальних робіт (інженерногеодезичні та інженерно-геологічні вишукування), розроблення проєктної документації стадії «Робочий проєкт» (у склад якого повинен входити Генеральний план), у тому числі проходження експертизи з отриманням позитивного експертного звіту та передача замовнику відповідно до календарного графіку виконання робіт (додаток 4), що є невід`ємною частиною договору; 
ІІ етап – будівельні роботи відповідно до календарного графіку виконання робіт (додаток 4). 
Відповідно до п. 2.1 вартість робіт на момент укладення договору склала 3010462,00 грн., в тому числі ПДВ - 501743,67 грн., визначена за договірною ціною (додаток №1) та є складовою частиною вартості робіт по об`єкту в межах зведеного кошторисного розрахунку вартості будівництва об`єкта. 
Відповідно до п.3.1 договору строки виконання робіт за цим договором визначені календарним графіком виконання робіт (додаток 4). 
Відповідно до п.3.2 договору підрядник розпочинає виконання робіт згідно з календарним графіком виконання робіт, але не пізніше 5 (п`яти) календарних днів після підписання договору підряду. 
Календарним графіком виконання робіт (додаток 4) встановлені наступні строки завершення будівельних робіт за договором - 30.06.2025.
Відповідно до п. 3.4 договору після закінчення виконання робіт підрядник письмово повідомляє про це замовника. 
Датою закінчення робіт за договором вважається дата підписання акту готовності об`єкту до експлуатації, складеного уповноваженими представниками замовника разом з представниками підрядника. 
Відповідно до п. 10.1 договору приймання та передача виконаних робіт здійснюються сторонами поступово у міру завершення виконаних видів робіт, їх частин, окремих конструктивних елементів, тощо, шляхом підписання сторонами акта приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за формою № КБ-3. 
Відповідно до п. 11.1 договору розрахунки за виконані роботи з будівництва об`єкту проводяться на підставі актів приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в та довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за формою № КБ-3. Протягом 10 календарних днів після їх підписання (за умов надходження бюджетних коштів на рахунок замовника) та надання підрядником проміжного пакету документів, а саме: проміжних актів прихованих робіт затверджених інженером технічного нагляду. 
Відповідно до п. 11.6 договору бюджетні зобов`язання замовника за договором виникають за наявності та в межах відповідних бюджетних асигнувань. У разі затримки бюджетного цільового фінансування та наявності заборгованості розрахунок за виконані та прийняті роботи здійснюються протягом 5 банківських днів з дати отримання відповідного бюджетного фінансування. 
На виконання вимог п. 8.1 договору замовником передано об`єкт виконання робіт (будівельний майданчик), про що складено акт приймання-передачі об`єкта «Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 543» від 12.04.2025. 
Роботи 1 етапу виконані підрядником відповідно до умов укладеного договору, що підтверджується актом виконаних робіт від 01.06.2025 № 1ПКД.
Додатковою угодою від 12.06.2025 № 1 зменшено вартість робіт за договором у бік зменшення на 42,38 грн. шляхом внесення змін до пункту 2.1 договору. 
Вартість робіт за договором в редакції додаткової угоди від 12.06.2025 № 1 складала 3010419,62 грн., в тому числі ПДВ - 501736,60 грн. Платіжною інструкцією від 27.06.2025 №816 замовник оплатив за виконані роботи з розробки проектно-кошторисної документації суму 57274,36 грн.
Згідно з ч. 1 ст. 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона зобов`язана вчинити на користь другої сторони певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматись від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. 
Як визначено ч. 1 ст. 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. 
Відповідно до ч. 1 ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання повинні виконуватися належним чином і в установлений строк відповідно до вказівок закону, договору, а при відсутності таких вказівок відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. 
Згідно з ч. 1 ст. 530 Цивільного кодексу України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). 
В порушення умов п. 3.1 договору відповідач не завершив будівельні роботи по об`єкту станом на 30.06.2025. 
Будівельні роботи по об`єкту було фактично завершено та передано замовнику 14.07.2025, про що сторонами складено акт приймання виконаних робіт № 1 від 14.07.2025 на суму 2 863 483,61 грн. 
На підставі акту приймання виконаних робіт № 1 від 14.07.2025 платіжною інструкцією від 16.07.2025 № 1323 замовник оплатив за виконані будівельні роботи суму 2863483,61грн. 
Актом приймання виконаних робіт № 1А від 23.07.2025 підрядник передав замовнику роботи з здійснення авторського нагляду на суму 12000,00 грн. Платіжною інструкцією від 24.07.2025 № 1456 замовник оплатив за виконані роботи з авторського нагляду суму 12000,00 грн.
Актом готовності об`єкту до експлуатації від 17.11.2025 визначено, що будівельні роботи по об`єкту «Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 543» виконано в повному обсязі та закінчено 14.07.2025, фактична вартість основних фондів (виконаних робіт) склала 2863483,61 грн. 
У зв`язку тим, що будівельні роботи по об`єкту «Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 543» завершено, при цьому фактична вартість будівельних робіт склала 2863483,61 грн., додатковою угодою від 12.11.2025 №2 зменшено бюджетні зобов`язання (вартість робіт за договором) на 77661,65 грн., тобто до 2932757,97 грн. 
Статтею 610 Цивільного кодексу України визначено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). 
Підрядником допущено порушення умов п. 3.1 договору в частині дотримання строків завершення будівельних робіт - станом на 30.06.2025 будівельні роботи по об`єкту не завершено не було. 
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки. 
Відповідно до п. 13.1 договору за невиконання або неналежне виконання зобов`язань за даним договором сторони несуть відповідальність передбачену цим договором та чинним законодавством України. 
Відповідно до п. 13.5 договору за порушення строків завершення будівництва по договору підрядник сплачує замовникові пеню у розмірі 0,1% (нуль цілих одна десята відсотка) договірної ціни, за кожен день такого прострочення, а за прострочення понад тридцять днів з підрядника додатково стягується штраф на користь замовника у розмірі семи відсотків вказаної вартості. 
За порушення строків завершення будівництва позивач на підставі п. 13.5 договору нарахував пеню за період з 01.07.2025 по 14.07.2025 (14 днів прострочення) у розмірі 0,1% від договірної ціни в редакції додаткової угоди №1 від 12.06.2025 до договору (яка діяла на період прострочення) – 3010419,62 грн., звідси пеня склала 42145,87 грн. (3010419,62 грн. * 0,1% * 14 днів).
Відповідач вказує, що виконанню зобов`язання у строк перешкоджали об`єктивні та невідворотні на той момент обставини непереборної сили (форс-мажор).
Частиною 1 ст. 883 Цивільного кодексу України встановлено, що підрядник відповідає за недоліки збудованого об`єкта, за прострочення передання його замовникові та за інші порушення договору (за недосягнення проєктної потужності, інших запроєктованих показників тощо), якщо не доведе, що ці порушення сталися не з його вини.
Частиною 1 статті 617 Цивільного кодексу України встановлено, що особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. 
За умовами п.13.2 договору підрядник несе відповідальність за строки виконання робіт по об`єкту, якщо не доведе, що ці порушення сталися не з його вини. 
Пунктом 14.1 договору встановлено, що сторони звільняються від відповідальності за невиконання або неналежне виконання умов цього договору у разі виникнення обставин непереборної сили (форс-мажорних обставин). На час дії таких обставин жодна із сторін не буде нести відповідальність за повне або часткове невиконання взятих на себе зо договором обов`язок, якщо невиконання їх стало наслідком непереборної сили. 
Обставинами непереборної сили визначаються техногенні аварії, стихійні лиха і природні явища, загальні страйки, війни і військові дії, повінь, терористичні акти тощо, які визнані компетентними органами офіційно; а також – обмеженість та неналежне бюджетне фінансування, рішення Уряду, введення законодавчих обмежень або прийняття законодавчих актів, що безпосередньо вплинули на належне виконання цього договору, якщо їх неможливо було усунути діями сторін. 
Відповідно до п.14.3 договору сторона, яка посилається на обставини непереборної сили (форс-мажорні обставини), як на причину неналежного виконання своїх зобов`язань за цим договором, звільняється від відповідальності за таке невиконання або неналежне виконання зобов`язань тільки у разі, якщо ті обставини, на які посилається сторона, виникли після укладення цього договору, їх виникнення викликано подіями, що не залежать від волі цієї сторони, цією стороною було вжито усіх необхідних заходів для того, щоб уникнути або усунути негативні наслідки таких обставин. 
Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 20.06.2024 у справі № 910/1779/23 у пунктах 115, 116, 117, 122 визначено, що ознаками форс-мажорних обставин є такі елементи: вони не залежать від волі учасників цивільних (господарських) відносин; мають надзвичайний характер; є невідворотними; унеможливлюють виконання зобов`язань за конкретних умов господарської діяльності. Тобто ознаками форс-мажорних обставин є їх об`єктивна та абсолютна дія, а також непередбачуваність (пункт 6.9 постанови Великої Палати Верховного Суду від 08.05.2018 у справі № 910/7495/16). Надзвичайними є ті обставини, настання яких не очікується сторонами при звичайному перебігу справ. Під надзвичайними можуть розумітися такі обставини, настання яких добросовісний та розумний учасник правовідносин не міг очікувати та передбачити при прояві ним достатнього ступеня обачливості. Невідворотними є обставини, настанню яких учасник правовідносин не міг запобігти, а також не міг запобігти наслідкам таких обставин навіть за умови прояву належного ступеня обачливості та застосуванню розумних заходів із запобігання таким наслідкам. Ключовим є те, що непереборна сила робить неможливим виконання зобов`язання в принципі, незалежно від тих зусиль та матеріальних витрат, які сторона понесла чи могла понести. Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами (частина друга статті 14-1 Закону України «Про Торгово-промислові палати в Україні»). 
Водночас, сертифікат ТПП не є єдиним доказом існування форс-мажорних обставин; обставин форс-мажору має оцінюватися судом з урахуванням встановлених обставин справи та у сукупності з іншими доказами (подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 19.08.2022 у справі №908/2287/17, від 21.07.2021 у справі №912/3323/20, від 25.11.2021 у справі №905/55/21). До того ж, саме суд повинен на підставі наявних у матеріалах справи доказах встановити, чи дійсно такі обставини на які посилається сторона, є надзвичайними і невідворотними, що об`єктивно унеможливили належне виконання стороною свого обов`язку, такий висновок, викладено у постанові Верховного Суду від 23.08.2023 у справі № 910/6234/22.
Під час будівництва фортифікаційних споруд відповідач зіткнувся з обставинами непереборної сили, які мали надзвичайний характер, були невідворотними, а також були такими, що унеможливлювали виконання зобов`язань за договором у визначені строки, незалежно від тих зусиль та матеріальних витрат, які відповідач поніс чи міг понести, що виникли після укладення цього договору, і їх виникнення викликано подіями, що не залежать від волі відповідача, через що відповідачем було порушено строки завершення будівництва.
Наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 28.02.2025 №376 затверджено «Перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією». Так, до територій можливих бойових дій з 24.02.2022 по 25.06.2025 було віднесено Добропільську міську територіальну громаду Покровського району Донецької області та з 24.02.2022 по 09.08.2025 - Білозерську міську територіальну громаду Покровського району Донецької області, з 24.02.2022 по нині - Криворізьку сільську територіальну громаду Покровського району Донецької області (у т.ч. с. Зелене Покровського району Донецької області). До території активних бойових дій Добропільська міська територіальна громада Покровського району Донецької області була віднесена з 26.06.2025, а Білозерська міська територіальна громада Покровського району Донецької області - з 10.08.2025. 
Крім того, розпорядженням начальника Дніпропетровської обласної військової адміністрації від 25.04.2025 №793/0/527-25 «Про проведення обов`язкової евакуації в примусовий спосіб дітей з їх батьками, особами, які їх замінюють, або іншими законними представниками з окремих населених пунктів Синельниківського району Дніпропетровської області, де ведуться бойові дії» було розпочато обов`язкову евакуацію з окремих населених пунктів Межівської та Новопавлівської територіальних громад Синельниківського району Дніпропетровської області із районів можливих бойових дій. 
Розпорядженням начальника Дніпропетровської обласної військової адміністрації від 30.05.2025 №907/0/527-25 було розпочато обов`язкову евакуацію населення з окремих населених пунктів Великомихайлівської, Маломихайлівської та Межівської територіальних громад Синельниківського району Дніпропетровської області із районів можливих бойових дій. 
Розпорядженням начальника Дніпропетровської обласної військової адміністрації від 24.07.2025 №1032/0/527-25 було розпочато обов`язкову евакуацію населення з окремих населених пунктів Слов`янської територіальної громади Синельниківського району Дніпропетровської області із районів можливих бойових дій. Щодо проведення обов`язкової евакуації населення Донецької області Кабінетом Міністрів України було прийняте розпорядження від 02.08.2022 №679-р. 
Зазначене підтверджує загострення ситуації на Покровському напрямку бойових дій вже після підписання сторонами договору. 
Під час будівництва ворог систематично застосовував FPV-дрони на оптоволокні та радіокеровані FPV-дрони з підсиленими антенами або ретрансляторами та БПЛА типу «Ланцет», дальність ураження яких сягає до 35 км, на території будівельного майданчика по будівельній техніці й персоналу. Ділянки, визначені для виконання робіт з будівництва військових інженернотехнічних споруд, розміщені до лінії фронту на такій відстані, що в умовах активної фази бойових дій та повітряної загрози, вони відносились до зони підвищеного ризику ураження. Крім того, об`єктивне ускладнення ходу будівництва було спричинено відсутністю на зазначеній ділянці стабільного прикриття засобами радіоелектронної боротьби Збройних Сил України, що пов`язано із постійною ротацією таких засобів уздовж лінії фронту з міркувань тактики і безпеки. Водночас на логістичних маршрутах, якими здійснювалася доставка будівельних матеріалів, обладнання та техніки до місць виконання робіт, були відсутні належним чином організовані та малопомітні засоби захисту від зазначених засобів ураження. Це істотно підвищувало ризики для життя та здоров`я працівників, створювало загрозу пошкодження чи знищення матеріалів та техніки, а також ускладнювало своєчасне та безперервне виконання робіт за договорами підряду, не зважаючи на роботу працівників відповідача у кілька змін та в нічний період. При цьому підрядник на момент укладення договору не мав об`єктивної можливості передбачити, що за такий короткий проміжок часу ворог зможе настільки швидко просунутися вперед по лінії фронту саме в цьому напрямку, створивши безпосередню загрозу виконанню робіт і логістиці постачання матеріалів. Активне просування військ рф підтверджується знімками екрану аналітичної мапи Deep State Map (https://deepstatemap.live/) станом на 11.04.2025 (дату підписання договору), на 30.06.2025 (дату завершення будівництва відповідно до додатку 4 договору) та на 14.07.2025 (дату підписання актів приймання-передачі за договором). 
Відповідачем надані листи контрагентів (ФОП Мехедок Г.В., ФОП Синєбок А.С.) від 21.05.2025 про відмову у здійсненні перевезень за напрямком Донецької області з причини того, що точка розвантаження наближена до зони бойових дій.
Пункт 8.2 договору визначає, що робота виконується з дотриманням вимог ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва», інших нормативних документів, які регулюють виконання будівельних робіт. Умовами договору окремо передбачені зобов`язання щодо забезпечення та контролю дотримання правил безпеки. 
Зокрема, пунктом 4.3.7 договору обумовлено забезпечення дотримання працівниками підрядника сигналів повітряної тривоги під час виконання робіт: забезпечити сигнальним повідомленням повітряної тривоги на об`єктах виконання робіт/ надання послуг; провести з працівниками інструктаж про дії під час повітряної тривоги; визначити місця перебування/можливі укриття для максимального убезпечення працівників під час повітряної тривоги. 
Відповідно до п. 4.4.15 договору серед обов`язків підрядника є забезпечення дотримання трудового законодавства, зокрема створення здорових і безпечних умов праці та відпочинку працівників, а також проведення відповідного інструктажу. 
Пунктом 8.7 договору на підрядника покладається відповідальність за дотримання техніки безпеки, безпеки праці під час виконання робіт, санітарних та пожежних вимог визначених чинним законодавством та договором.
Пунктом 13.9 договору передбачено, що підрядник несе повну відповідальність за невиконання, неналежне виконання або порушення ним вимог нормативно-правових актів з охорони праці, пожежної безпеки, виробничої санітарії та гігієни праці, у тому числі за порушення, що спричинили нещасні випадки на виробництві, згідно з чинним законодавством. 
З метою забезпечення безпеки працівників на будівельному наказом відповідача №21/3-5/1 від 31.03.2025 затверджено Інструкцію дій на будівельному майданчику під час оголошення сигналу «Повітряна тривога» та у разі виникнення надзвичайної ситуації для працівників ТОВ «Проектно-будівельна компанія «Акві-буд». 
Збільшення кількості і тривалості повітряних тривог, оголошених в Дніпропетровській та Донецькій областях, також було обставиною непереборної сили, яку було важко передбачити та неможливо уникнути. Кількість включень сигналів «Повітряна тривога» на території Донецької області за період з 01.04.2025 по 30.09.2025 становлять: квітень -133 рази, тривалість 25681 хвилина, травень - 114 разів, тривалість 29948 хвилин, червень - 123 рази, тривалість 31186 хвилин, липень - 127 разів, тривалість 33214 хвилин, серпень - 144 рази, тривалість 30757 хвилин, вересень - 115 разів, тривалість 29795 хвилин. 
Як пояснив відповідач, що на повторну організацію будівельного процесу фактично втрачається щонайменше 1-1,5 години продуктивного часу після кожного сигналу повітряної тривоги, що обумовлено потребою у поверненні працівників до об`єкта, повторному запуску обладнання, налагодженні технологічних процесів, перевірці конструкцій тощо. Такий стан постійної загрози ракетних та авіаційних ударів унеможливлював безпечну присутність персоналу на об`єктах, використання техніки, проведення земляних та висотних робіт, а також унеможливлював дотримання погоджених графіків виконання будівельних робіт, що об`єктивно не залежить від волі підрядника. Крім того, на неможливість завершення будівельних робіт згідно з графіком суттєво впливали несприятливі погодні умови. У зв`язку з цим, виконання будівельних робіт, передбачених договором підряду, стало технічно неможливим у визначені календарні строки. Такі погодні умови, як значні та тривалі опади, надмірне зволоження ґрунту та сильні пориви вітру призводили до ускладнення або повного блокування земляних робіт (копання траншей, окопів, підготовки котлованів); неможливості безпечної експлуатації вантажопідіймальних кранів, спецтехніки та автотранспорту (обмежена прохідність, ризик перекидання тощо); зниження якості виконання робіт, що суперечить вимогам технічної документації та державним будівельним нормам. 
Відповідно до Правил охорони праці під час експлуатації вантажопідіймальних кранів, підіймальних пристроїв і відповідного обладнання, затверджених наказом Міністерства соціальної політики України від 19.01.2018 № 62, забороняється виконання робіт із використанням зазначеного обладнання в умовах, що загрожують життю та здоров`ю працівників, зокрема при несприятливих погодних явищах (пориви вітру понад допустимі значення, надмірне зволоження ґрунту, ожеледиця, погіршення видимості тощо). Зазначені норми закріплені в Розділі 6,7,9 зазначених Правил. 
Також відповідач вказує, що через загальне масштабне будівництво фортифікаційних споруд в Україні утворилися величезні черги підрядників за можливість придбати будівельні матеріали, які через свою специфічну приналежність виготовляються тільки кількома виробниками на всій території України. Для належного та своєчасного виконання укладених договорів підряду, ТОВ «ПБК «Акві-буд» забезпечило співпрацю з низкою контрагентів, з якими було укладено відповідні договори на поставку будівельних матеріалів, а також надання супутніх послуг, необхідних для виконання загального обсягу робіт. Однак у зв`язку з дією воєнного стану, нестабільністю логістичних ланцюгів та гострим дефіцитом будівельних матеріалів, частина контрагентів повідомила про неможливість вчасного виконання взятих на себе договірних зобов`язань, зокрема щодо поставок виробів з бетону, арматури та металоконструкцій. Це об`єктивно унеможливило дотримання раніше погодженого графіка виконання робіт. Окремо зазначено той факт, що в будівельній сфері, а особливо в умовах спорудження фортифікаційних та спеціальних інженерних об`єктів, ключовим є людський ресурс, зокрема фахівці високого рівня кваліфікації, яких сьогодні надзвичайно важко залучити. До таких належать: газо- та електрозварювальники, екскаваторники, оператори кранів (баштових, гусеничних), бетонярі та інші вузькопрофільні спеціалісти. Зазначені професії на ринку праці в умовах мобілізації та загальної нестачі кваліфікованої робочої сили фактично зникли з цивільного сектору. Залучення таких працівників у великій кількості одночасно стало надзвичайно складним та ресурсозатратним завданням, що напряму впливає на ритмічність і своєчасність виконання будівельних робіт. Разом із тим, ТОВ «ПБК «Акві-буд» вжило заходів для усунення вказаних перешкод шляхом залучення інших суб`єктів господарювання, які мали змогу забезпечити виконання відповідного комплексу робіт. 
У матеріалах справи є висновки Рівненської торгово-промислової плати про істотну зміну обставин від 27.08.2025 №56.01/355 та від 07.10.2025 №56.01/406, які були надані за результатами опрацювання звернень відповідача відповідно від 20.08.2025 та від 08.09.2025 з приводу загострення воєнної ситуації на ділянках виконання робіт з будівництва військових інженерно-технічних споруд, скорочення відстані до лінії фронту, що в умовах активної фази бойових дій та повітряної загрози є зоною підвищеного ризику ураження.
Суд враховує зауваження позивача про те, що вказані висновки надані щодо інших договорів, однак вони відображають обставини, в яких відповідачем виконувалися роботи на відповідних напрямках за договорами із позивачем з будівництва фортифікаційних споруд протягом травня – червня 2025 року, тобто на час настання строку завершення робіт за договором підряду від 11.04.2025 №362/4Д, на підставі якого заявлені позовні вимоги в даній справі. 
Аналогічні обставини відображені у висновку Рівненської торгово-промислової плати про істотну зміну обставин від 12.03.2026 №56.01/89 який наданий за договором підряду від 11.04.2025 №362/4Д, на підставі якого заявлені позовні вимоги в даній справі. 
Щодо зауважень позивача про те, що висновок про форс-мажорні обставини за договором у даній справі отримано відповідачем після спливу строку здачі робіт та закінчення строку дії договору, суд зауважує, що потрібно розрізняти повідомлення сторони про виникнення форс-мажорних обставин від звернення до ТПП за отриманням висновку, яке можливо лише після порушення виконання зобов`язання. 
Незважаючи на те, що висновок Рівненської торгово-промислової плати про істотну зміну обставин від 12.03.2026 №56.01/89 за договором підряду від 11.04.2025 №362/4Д отриманий відповідачем вже після завершення робіт за цим договором, він підтверджує існування форс-мажорних обставин на момент настання строку виконання робіт, що унеможливлювало своєчасне завершення робіт незалежно від волі відповідача.
Оцінюючі надані відповідачем докази на підтвердження існування форс-мажорних обставин, суд враховує, що відповідно до ч. 1 ст. 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. У зв`язку з цим суд враховує не тільки висновок ТПП за договором підряду від 11.04.2025 №362/4Д, на підставі якого заявлені вимоги в даній справі, а й інші надані відповідачем докази, які мають відношення до предмету доказування в даній справі.
Зазначені вище докази свідчать, що своєчасному завершенню робіт з боку відповідача за договором підряду від 11.04.2025 №362/4Д перешкоджали невідворотні на той час обставини, які не залежали від волі відповідача.
Попри існування обставин непереборної сили, відповідач завершив роботи за договором та передав їх у встановленому порядку позивачу. Час прострочення є незначним (13 днів). 
При цьому суд зауважує, що позивач неправомірно включив у період прострочення для нарахування пені день виконання відповідачем зобов`язання – 14.07.2025, коли будівельні роботи по об`єкту було фактично завершено та передано замовнику за актом приймання виконаних робіт № 1 від 14.07.2025 на суму 2863483,61 грн.
Також суд зауважує, що хоч і станом на день складання цього акту діяла договірна ціна в редакції додаткової угоди №1 від 12.06.2025 до договору (3010419,62 грн.), проте за фактом виконання робіт сторони зменшили договірну ціну та встановили її на рівні 2932757,97 грн. Виконання робіт на суму 3010419,62 грн. договором не передбачено.
Враховуючи викладене, суд відмовив у задоволенні позовних вимог про стягнення з відповідача пені в певному обсязі.
Згідно з п. 1 ст. 123 Господарського процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Позовна заява містить вимоги майнового характеру на суму 42145,87 грн. та подана в 2026 році через систему «Електронний суд».
Відповідно до пп. 1 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Законом України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» визначено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2026 року в розмірі 3328,00 грн. 
Згідно з ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Таким чином, судовий збір за розгляд позовної заяви в даній справі про стягнення 42145,87 грн. складає: 3328,00 грн. (мінімальна ставка) х 0,8 = 2662,40 грн.
За розгляд позовної заяви позивач сплатив судовий збір у сумі 2662,40 грн., що підтверджується платіжною інструкцією №67 від 16.02.2026. Судовий збір зараховано до Державного бюджету України. 
Відповідно до ч. 1 ст. 129 ГПК України у зв`язку з відмовою в задоволенні позову витрати зі сплати судового збору за розгляд позовної заяви в сумі 2662,40 грн. покладаються на позивача.
Керуючись ст.ст. 129, 232, 233, 236 - 238, 240, 241, 256 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Рішення суду може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду протягом 20 днів з дня 08.05.2026 десяти днів.

Суддя М.В. Мірошниченко