КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27 квітня 2026 року м. Київ справа №320/9075/25
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Кочанової П.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу за позовом Державного підприємства Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Державне підприємство Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» звернулось до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної аудиторської служби України, в якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2024-12-12-002050-a від 03.02.2025.
В обґрунтуванні позовних вимог позивач вказує на відсутність правових підстав для проведення моніторингу процедури закупівлі, складання висновку та відсутності порушень процедури закупівлі. 
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10 березня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами. 
Представник відповідача надав відзив на позовну заяву, в якому заперечував проти задоволення позовних вимог з підстав, що за результатами моніторингу закупівлі Держаудитслужба склала висновок про результати моніторингу закупівлі, де зафіксовано виявлене порушення законодавства у сфері публічних закупівель, а саме: порушення вимоги частини 8 статті 14 та пункту 11 частини 1 статті 7 Закону України «Про публічні закупівлі», що, в свою чергу, не спростовано позивачем у позові належними доказами.
При цьому, наголошено, що висновок не містив зобов`язань щодо усунення порушень, оскільки процедуру закупівлі було відмінено замовником. 
Таким чином, на думку відповідача, висновок від 03.02.2025 є повністю зрозумілим, чітким та повною мірою відповідає вимогам статті 2 КАС України.
Розглянувши документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.
12.12.2024 державним підприємством Міністерства оборони України «Державний оператора тилу» (замовник) як службою державного замовника оголошено закупівлю за ідентифікатором UA-2024-12-12-002050-a за предметом закупівлі: «Бронежилет модульний (Тип 2, Рівень П, Вид 5, комплектність 1-8) (ДК 021:2015: 35810000-5: Індивідуальне обмундирування)».
08.01.2025 в електронній системі закупівель опубліковано рішення Державної аудиторської служби України (Держаудитслужба, ДАСУ) про початок моніторингу процедур закупівель, оформлене наказом від 08.01.2025 №6 «Про початок моніторингу процедур закупівель / закупівель».
Додатком до наказу Держаудитслужби від 08.01.2025 №6 визначено закупівлю UA-2024-12-12-002050-a оголошену 12.12.2024, щодо якої буде здійснено моніторинг.
За результатами проведення моніторингу процедури закупівлі Бронежилет модульний (Тип 2, Рівень П, Вид 5, комплектність 1-8) (ДК 021:2015: 35810000-5: Індивідуальне обмундирування) (ID: UA-2024-12-12-002050-a), оголошеної ДП «ДОТ», ДАСУ складено та опубліковано висновок від 03.02.2025. 
У висновку зазначено, що відповідачем встановлено порушення вимог частини 7 статті 14 Закону України «Про публічні закупівлі» та пункту 11 частини першої статті 7 Закону України «Про ліцензування видів господарської діяльності».
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Статтею 19 Конституції України установлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади на момент оголошення спірної закупівлі визначалися Законом України "Про публічні закупівлі" від 25 грудня 2015 року за № 922-VIII (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) (далі - Закон № 922-VIII).
Згідно з частиною першою статті 8 Закону № 922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
Частиною другою статті 8 Закону № 922-VIII встановлено рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:
1) дані автоматичних індикаторів ризиків;
2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;
5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до частин третьої шостої статті 8 Закону № 922-VIII повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.
Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.
Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Частиною сьомою вказаної статті встановлено, у висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.
Згідно з частиною 19 статті 8 Закону № 922-VIII форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до частини 1 ст. 13 Закону № 922-VIII закупівлі можуть здійснюватися шляхом застосування однієї з таких конкурентних процедур: відкриті торги; торги з обмеженою участю; конкурентний діалог.
На період дії правового режиму воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт та послуг для замовників, передбачених цим Законом (далі - Особливості), визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз та з дотриманням вимог, встановлених пунктом 3-8 цього розділу. (п. 3-7 Розділу X Закону № 922-VIII).
На період дії правового режиму воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, у разі здійснення замовником закупівлі, за умови що вартість закупівлі дорівнює або перевищує 50 тисяч гривень, замовник оприлюднює в електронній системі закупівель звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель, не пізніше ніж через 10 робочих днів з дня укладення такого договору.(п.3-8 Розділу X Закону № 922-VIII).
У разі укладення договорів про закупівлю, зазначених в абзацах другому, третьому частини першої статті 41 цього Закону, без використання електронної системи закупівель у випадках, встановлених Особливостями, замовник оприлюднює в електронній системі закупівель інформацію, визначену пунктами 10 і 11 частини першої статті 10 цього Закону, в порядку та на умовах, що ними визначені. При цьому істотні умови таких договорів не можуть змінюватися після їх підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, визначених Особливостями.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2022 №1275 затверджено Особливості здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану (надалі за текстом Особливості №1275).
Так, пунктом 8 Особливостей №1275 встановлено державні замовники здійснюють оборонні закупівлі товарів і послуг оборонного призначення, інших товарів і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони, вартість яких дорівнює або перевищує 200 тис. гривень, робіт оборонного призначення та робіт для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони у разі, коли їх вартість дорівнює або перевищує 1,5 млн. гривень (крім закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення, що становлять державну таємницю, а також закупівлі озброєння, військової і спеціальної техніки, боєприпасів та їх складових частин та послуг із розроблення, ремонту, модернізації озброєння, військової і спеціальної техніки, боєприпасів та їх складових частин, товарів, робіт і послуг для будівництва військових інженерно-технічних і фортифікаційних споруд), в електронній системі закупівель в один із таких способів:
1) у порядку проведення відкритих торгів, що визначений особливостями здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України Про публічні закупівлі, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 р. № 1178 (Офіційний вісник України, 2022 р., № 84, ст. 5176; 2023 р., № 51, ст. 2834);
2) у порядку проведення спрощених закупівель, визначених Законом України Про публічні закупівлі, з урахуванням положень, визначених цими особливостями;
3) у порядку відбору постачальника шляхом запиту пропозицій постачальників відповідно до Порядку формування та використання електронного каталогу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 вересня 2020 р. № 822 (Офіційний вісник України, 2020 р., № 75, ст. 2407);
4) шляхом застосування рамкової угоди відповідно до цих особливостей.
Відповідно до пункту 13 Постанови Кабінету міністрів України №1178 від 12.10.2022 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» (далі - Особливості) придбання замовниками товарів і послуг (крім послуг з поточного ремонту), вартість яких становить або перевищує 100 тис. гривень, послуг з поточного ремонту, вартість яких становить або перевищує 200 тис. гривень, робіт, вартість яких становить або перевищує 1,5 млн. гривень, може здійснюватися шляхом укладення договору про закупівлю без застосування відкритих торгів та/або електронного каталогу для закупівлі товару у разі, коли відмінено відкриті торги через неподання жодної тендерної пропозиції для участі у відкритих торгах у строк, установлений замовником згідно з цими особливостями, у тому числі за лотом. При цьому предмет закупівлі, його технічні, кількісні та якісні характеристики, проект договору про закупівлю, а також вимоги до суб`єкта, з яким укладається договір про закупівлю, не повинні відрізнятися від вимог, що були визначені замовником у тендерній документації (крім вимог, визначених пунктом 47 цих особливостей), та сума договору про закупівлю не може перевищувати очікувану вартість предмета закупівлі, зазначену замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів, які відмінено через відсутність достатньої кількості учасників процедури закупівлі (учасника процедури закупівлі), з урахуванням прийнятного відсотка перевищення ціни тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі над очікуваною вартістю предмета закупівлі, якщо такий прийнятний відсоток був зазначений у тендерній документації.
Згідно з п. 23 Особливостей Держаудитслужба та її міжрегіональні територіальні органи здійснюють моніторинг процедур закупівель, спрощених закупівель, а також закупівель, за якими в електронній системі закупівель оприлюднюється звіт про договір про закупівлю, укладений без застосування електронної системи закупівель, у порядку, встановленому статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі».
Відповідно до ст. 1 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26 січня 1993 року № 2939-ХІІ (далі - Закон № 2939-ХІІ, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до ст. 5 Закону № 2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Згідно з приписами Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 за № 43 (далі Положення № 43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель (підпункт 3 пункту 4 Положення № 43).
Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи (пункт 7 Положення № 43).
Наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 за № 552, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 01 жовтня 2020 р. за № 958/35241, затверджено форму висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі (далі Порядок № 552).
Згідно з розділом І Порядку № 552 висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - форма висновку) в електронній системі закупівель.
Підпис та затвердження висновку здійснюється шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису з дотриманням вимог законодавства в сфері електронного документообігу та електронних довірчих послуг.
Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі.
Розділом ІІ Порядку № 552 встановлено порядок заповнення вступної частини форми висновку:
- у пункті 1 зазначаються: повне найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань; місцезнаходження;
- у пункті 2 зазначаються назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості мають зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності), а також його очікувана вартість;
- у пункті 3 зазначаються унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, і дата його оприлюднення на вебпорталі уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір і дата його оприлюднення на вебпорталі уповноваженого органу;
- у пункті 4 зазначається, яку з визначених частиною першою статті 13 Закону України «Про публічні закупівлі» процедур закупівель застосовано замовником;
- у пункті 5 зазначається (зазначаються) підстава (підстави), визначена (визначені) статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», за наявності якої (яких) керівник органу державного фінансового контролю або його заступник прийняв рішення про початок моніторингу процедури закупівлі;
- у пункті 6 вступної частини форми висновку зазначається дата початку здійснення моніторингу процедури закупівлі. Датою початку здійснення моніторингу процедури закупівлі є дата оприлюднення рішення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю;
Інформація, зазначена у пунктах 1-4 розділу II цього Порядку, заповнюється на підставі даних електронної системи закупівель.
Вступна частина форми висновку заповнюється електронною системою закупівель автоматично.
Розділом III Порядку № 552 визначено порядок заповнення констатуючої частини форми висновку:
- у пункті 1 зазначаються: 1) дата закінчення моніторингу процедури закупівлі відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі»; 2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу процедури закупівлі; 3) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу процедури закупівлі, із зазначенням: структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. Під час зазначення структурної одиниці закону зазначається лише її заголовок (крім законів про внесення змін); найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення);
- у пункті 2 заповнюється висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися;
- разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Аналіз наведених приписів законодавства дає підстави для висновку, що Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань і функцій здійснює державний фінансовий контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом № 922, проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Судом встановлено, що Держаудитслужбою проведено моніторингу спірної процедури закупівлі порядку, установленому статтею 8 Закону №922-VII, та на підставі наказу Держаудитслужби від 08.01.2025 №6.
При цьому, наказ Держаудитслужби від 08.01.2025 №6 виданий відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», зважаючи на пункт 23 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року № 1178, та згідно з пунктом 9 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43.
Слід зазначити, означений наказ, оголошення про початок моніторингу процедури закупівель, підстави для прийняття рішення про початок моніторингу опубліковані в електронній системі закупівель у відповідності до вимог статті 8 Закону № 922-VII.
Спірний висновок про результати моніторингу процедури закупівлі складено та заповнено відповідно до форми, затвердженої Наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 за № 552.
Зокрема, відповідно до Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 № 552 (Порядок № 552), Висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
Підпис та затвердження Висновку здійснюється шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису з дотриманням вимог законодавства в сфері електронного документообігу, електронної ідентифікації та електронних довірчих послуг.
При цьому, зазначене положення Порядку № 552 не регламентує процесу оприлюднення Висновку в електронній системі закупівель, а лише визначає дії, що вчиняють посадові особи органу державного фінансового контролю відповідно до регламентів внутрішніх процесів проведення та реалізації результатів моніторингу процедур закупівель в Держаудитслужбі.
Водночас, відповідно до пункту 5 розділу І Порядку № 552 для оприлюднення підписаний та затверджений з дотриманням положень пункту 4 розділу І Порядку № 552 Висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму Висновку накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі.
Отже, висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2024-12-12-002050-а підписаний посадовою особою органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі (головний державний аудитор Левицька Ірина Анатоліївна), відповідно до регламентів внутрішніх процесів проведення та реалізації результатів моніторингу процедур закупівель в Держаудитслужбі та належним чином оприлюднений в електронній системі закупівель з чітким дотриманням вимог пункту 5 розділу І Порядку № 552.
Суд бере до уваги, що відповідно до посадової інструкції державного службовця головний державний аудитор відділу моніторингу закупівель у бюджетній сфері Департаменту моніторингу закупівель Державної аудиторської служби України одним із основних посадових обов`язків Левицької Ірини Анатоліївни є здійснення моніторингу процедур закупівель та вжиття в установленому порядку заходів з виявлення порушень, їх попередження та усунення за результатами здійсненого моніторингу процедур закупівель.
Крім цього, згідно із частиною другою статті 8 Закону № 922 рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав.
Частиною третьою статті 8 Закону № 922 зазначено, що повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
При цьому, Закон № 922 не зобов`язує орган державного фінансового контролю оприлюднювати в електронній системі закупівель рішення про початок моніторингу, при цьому містить норму щодо оприлюднення лише повідомлення про прийняття такого рішення.
Суд критично відноситься до тверджень позивача про те, що Закон не передбачає моніторингу спрощених закупівель, оскільки пунктом 23 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 передбачено, що Держаудитслужба та її міжрегіональні територіальні органи здійснюють моніторинг процедур закупівель, спрощених закупівель, а також закупівель, за якими в електронній системі закупівель оприлюднюється звіт про договір про закупівлю, укладений без застосування електронної системи закупівель, у порядку, встановленому статтею 8 Закону № 922.
Отже Держаудитслужба на законних підставах здійснила моніторинг спрощеної закупівлі, керуючись вимогами Закону № 922 та Особливостей № 1178.
По суті встановлених під час моніторингу порушень ч. 7 ст. 14 Закону України «Про публічні закупівлі» та порушення п. 11 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про ліцензування видів господарської діяльності» судом встановлено наступне.
У позові представник позивача наполягав на тому, що Законом не регламентовано строки на надання Замовником відповіді на вимогу ТОВ «Харківський завод засобів індивідуального захисту» щодо дискваліфікації переможця, оскільки дана вимога не підпадає під жоден випадок, де строк на надання відповіді встановлено Законом, а саме:
- вимога ТОВ «Харківський завод засобів індивідуального захисту» не стосувалась умов оголошення про проведення спрощеної закупівлі (частина 7 статті 14 Закону); 
- пропозиція ТОВ «Харківський завод засобів індивідуального захисту» не була відхилена Замовником (частина 14 статті 14 Закону); 
- пропозиція ТОВ «Харківський завод засобів індивідуального захисту» взагалі не розглядалась Замовником.
Відповідно до частин сьомої статті 14 Закону № 922 у період уточнення інформації учасники спрощеної закупівлі мають право звернутися до замовника через електронну систему закупівель за роз`ясненням щодо інформації, зазначеної в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, щодо вимог до предмета закупівлі та/або звернутися до замовника з вимогою щодо усунення порушення під час проведення спрощеної закупівлі. Також Замовник протягом одного робочого дня з дня їх оприлюднення зобов`язаний надати роз`яснення на звернення учасників спрощеної закупівлі, які оприлюднюються в електронній системі закупівель, та/або внести зміни до оголошення про проведення спрощеної закупівлі, та/або вимог до предмета закупівлі.
Під час проведення моніторингу встановлено, що ТОВ «Харківський завод засобів індивідуального захисту» 03.01.2025 в електронній системі закупівель оприлюднив вимогу про усунення порушення.
Керуючись вимогами частини п`ятої статті 8 Закону № 922, 13.01.2025 Держаудитслужба звернулась через електронну систему закупівель про надання пояснень щодо причин не надання (не оприлюднення) відповіді на вимогу про усунення порушення.
Водночас, позивач 14.01.2025 в електронній системі закупівель оприлюднив своє рішення на зазначену вимогу.
Отже, замовник в порушення частини сьомої статті 14 Закону № 922 не надав роз`яснення на звернення учасника спрощеної закупівлі, протягом одного робочого дня з дня його оприлюднення в електронній системі закупівель.
Щодо порушення вимог порушення пункту 11 частини першої статті 7 Закону № 922 про ліцензування суд зазначає, що позивачем розглядалась пропозиція учасника ТОВ «Фортеця Захисту».
Представник позивача наголошував, що від учасника у складі пропозиції вимагалось надання копії ліцензії або наказу про видачу ліцензії на виробництво засобів індивідуального захисту. Водночас, згідно з умовами пункту 8 Додатку №1 Оголошення про проведення спрощеної закупівлі документи надаються виключно від виробника. ТОВ «Фортеця Захисту» у ціновій пропозиції зазначило виробником запропонованого товару компанію Masada Armour Soy Ltd. (файл «Додаток №2 Форма Цінова пропозиція 15 тис.pdf»). Таким чином ТОВ «Фортеця Захисту» виконало вимогу встановлену у пункті 8 Додатку №1 Оголошення про проведення спрощеної закупівлі. Отже, замовником дотримано вимоги законодавства у сфері публічних закупівель в частині дотримання вимог щодо ліцензування які наведені в статті 41 Закону»
Натомість, на думку позивача, орган фінансового контролю не уповноважений встановлювати порушення Закону про ліцензування.
Відповідно до пункту 14 частини першої статті 1 Закону № 922 моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Відповідно до частини п`ятнадцятої статті 14 Закону № 922 договір про закупівлю укладається згідно з вимогами статті 41 цього Закону.
Також частиною першою статті 41 Закону № 922 визначено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом
Водночас, відповідно до частини першої статті 227 Цивільного кодексу України правочин юридичної особи, вчинений нею без відповідного дозволу (ліцензії), може бути визнаний судом недійсним.
Поряд з цим, відповідно до пункту 11 частини першої статті 7 Закону №922 про ліцензування ліцензуванню підлягає такий вид господарської діяльності, як, зокрема, виробництво спеціальних засобів, заряджених речовинами сльозоточивої та дратівної дії, індивідуального захисту, активної оборони та їх продаж.
Також, згідно з частиною шостою статті 42 Закону України «Про Національну поліцію» та частиною третьою статті 15 Закону України «Про Національну гвардію України» до засобів індивідуального захисту відносяться шоломи, бронежилетити інше спеціальне екіпірування.
Відповідно до оголошення про спрощену закупівлю назва предмету даної закупівлі - Бронежилет модульний (Тип 2, Рівень П, Вид 5, комплектність, 1-8) (ДК.021:2015: 35810000-5: Індивідуальне обмундирування).
З матеріалів справи вбачається, що під час моніторингу Держаудитслужбою встановлено, що учасник- переможець ТОВ «ФОРТЕЦЯ ЗАХИСТУ» у складі пропозиції надав довідку щодо ліцензії від 23 грудня 2024 року вих. №23-11-24-12, відповідно якої «Господарська діяльність ТОВ «ФОРТЕЦЯ ЗАХИСТУ» не відноситься до видів діяльності, що потребує ліцензування та сертифікації відповідно до чинного законодавства, так як учасник є дистриб`ютором».
Отже, суд погоджується з висновком відповідача про порушення пункту 11 частини першої статті 7 Закону № 922 про ліцензування ДОТ під час розгляду пропозиції ТОВ «ФОРТЕЦЯ ЗАХИСТУ» не врахував факт відсутності ліцензії на продаж індивідуального захисту та визнав ТОВ «ФОРТЕЦЯ ЗАХИСТУ» переможцем.
Підсумовуючи викладені обставини суд дійшов висновку, що встановлені контролюючим органом під час проведеного моніторингу порушення знайшли своє підтвердження під час судового розгляду справи та не спростовані позивачем. Тому висновок моніторингу процедури закупівлі як щодо обставин цих порушень, так і їх правової кваліфікації, є правильним та відповідає матеріалам судової справи.
Щодо визначення Державною аудиторською службою України в оскаржуваному висновку моніторингу способу усунення виявленого порушення, суд зазначає таке.
Відповідно до статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі Закон № 2939) Держаудитслужба здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівель у порядку, установленому статтею 8 Закону № 922.
Пунктом 3 розділу ІІІ Порядку № 552 передбачено, що у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Як випливає з обставин справи, Держаудитслужба склала оскаржуваний Висновок від 03.02.2025 відповідно до Порядку № 552.
При цьому, зважаючи на те, що під час проведення моніторингу закупівлі UA-2024-12-12-002050-а Державний оператор тилу відмінив торги на підставі пункту 2 частини сімнадцятої статті 14 Закону № 922, що підтверджується відповідною інформацією в електронній системі закупівель Prozorro від 14.01.2025, Держаудитслужба у своєму висновку не встановлювала зобов`язання щодо усунення виявлених порушень.
Отже, зважаючи на викладене фактично, суд погоджується із відповідачем, що між позивачем та Держаудитслужбою відсутні спірні правовідносини, позаяк Держаудитслужба не встановлювала жодних зобов`язань, а лише зафіксувала факт виявлених порушень.
Таким чином, керуючись завданнями та основними засадами (принципами) адміністративного судочинства, з урахуванням вимог встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, оцінивши належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд приходить до висновку про необґрунтованість позовних вимог та відмову у їх задоволенні у повному обсязі.
Інші доводи та заперечення сторін не спростовують вище встановленого судом та не мають визначального значення для вирішення спору по суті.
Судом враховується, що згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Згідно із частиною першою статті 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
У зв`язку з відмовою у задоволенні адміністративного позову відсутні підстави для розподілу судових витрат згідно з приписами ст. 139 КАС України.
Керуючись ст.ст. 72-77, 139, 243 – 246 Кодексу адміністративного судочинства України суд,
В И Р І Ш И В:
У задоволенні адміністративного позову Державного підприємства Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку - відмовити повністю.
Розподіл судових витрат не здійснюється.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Повний текст судового рішення складено та підписано 27 квітня 2026 року.

Суддя Кочанова П.В.