Справа № 357/294/26
Провадження № 2/362/3808/26 
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 червня 2026 року 
Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі головуючої судді Мартинцової І.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) в місті Василькові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
В С Т А Н О В И В
В провадженні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області перебувала вказана цивільна справа.
Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 02.02.2026 року дану справу передано за підсудністю для розгляду до Васильківського міськрайонного суду Київської області.
17.03.2026 року вказана цивільна справа надійшла до Васильківського міськрайонного суду Київської області та у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями передана судді Мартинцовій І.О.
Позивач звернулася до суду із позовом, в якому просить розірвати шлюб між нею і відповідачем, зареєстрований 08.10.2019 року Бородянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис № 131.
В обґрунтування вимог позову позивач зазначає, що 08.10.2019 року між нею та відповідачем було зареєстровано шлюб, від якого сторони дітей не мають. Однак, їх спільне життя не склалося, оскільки в них різні характери, вони не знайшли спільної мови, а тому за спільною згодою позивач пішла жити окремо та на даний час проживає з іншим чоловіком, з яким має намір укласти шлюб.
Процесуальні дії.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.03.2026 року визначено головуючого суддю Мартинцову І.О.
Ухвалою суду від 19.03.2026 року позовну заяву було залишено без руху.
27.04.2026 року від позивача надійшла заява про усунення недоліків.
Ухвалою суду від 04.05.2026 року відкрито спрощене позовне провадження без виклику (повідомлення) сторін в цивільній справі .
Судом було вжито належних заходів для повідомлення сторін про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження.
Сторонам було направлено копії ухвали про відкриття провадження у справі, а відповідачу також надіслано копію позову з додатками.
З відповіді є Єдиного державного демографічного реєстру № 2252339 від 20.10.2026 року вбачається, що відповідач ОСОБА_3 з 22.01.2014 року значиться зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_1 .
За зареєстрованим місцем проживання відповідача суд направляв ухвалу про відкриття провадження та позовну заяву з додатками. Однак останнє повернулося з відміткою працівника Укрпошти «адресат відсутній за вказаною адресою».
Разом з тим, довідка поштового відділення з відміткою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку з «відсутній за даною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки.
Такої правової позиції дотримується Верховний суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 10 травня 2023 року у справі №755/17944/18, провадження №51-185св23. 
Отже, зважаючи на те, що судом вжито належних заходів щодо повідомлення відповідача про розгляд справи, та неподання у встановлений судом строк заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та/або клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін та/або письмового відзиву на позов, справа вирішується за наявними матеріалами у відповідності з нормою ч. 5 ст. 279 та ч. 8 ст. 178 ЦПК України.
Керуючись ч. 2 ст. 247 ЦПК України, суд розглянув справу без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Дослідивши письмові докази у справі, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, суд вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню, з огляду на наступне.
За змістом положень ч. 1 ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Частинами 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Згідно до ч. 2 ст. 104, ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання, у т.ч. за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 110, ст. 112 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. 
Суд встановив, що 08.10.2019 року між сторонами укладено шлюб, який зареєстровано Бородянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис № 131, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , виданим 08.10.2019 року
Дітей від даного шлюбу сторони не мають.
Фактичні обставини щодо взаємин подружжя свідчать, що розлад в сім`ї має не тимчасовий характер, а подальше спільне проживання в шлюбі стало неможливим, оскільки взаєморозуміння між сторонами втрачено, збереження шлюбу суперечить інтересам сторін.
Згідно з ч. 2 ст. 112 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
З врахуванням того, що жоден з подружжя не бажає примиритися, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їх інтересам, тому шлюб слід розірвати.
При цьому, на підставі пункту 1 частини другої статті 141 ЦПК України, у зв`язку із задоволенням позову, судові витрати у вигляді сплаченого позивачем судового збору слід покласти на відповідача.
За змістом ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. 
З урахуванням наведеного, керуючись ст.ст. 24, 56, 105, 110, 112,114 Сімейного кодексу України та керуючись ст.ст. 12, 19, 76-81, 247,258-259, 263-265, 273, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 08.10.2019 року Бородянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис № 131.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування судових витрат зі сплати судового збору кошти в сумі 1331 (одна тисяча триста тридцять один) грн 20 коп.
Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Мартинцова І.О.