МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 червня 2026 р. 	№ 400/1873/23 	
м. Миколаїв
Миколаївський окружний адміністративний суд, у складі головуючого судді Малих О.В., розглянувши в письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу
за позовом	Національної енергетичної компанії «Укренерго», вул. Симона Петлюри, 25, м. Київ 32, 01032,  	
до відповідача	Головного управління ДПС у Миколаївській області, вул. Героїв Рятувальників, 6, м. Миколаїв, 54005,  	
про	визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 19.11.2021 № 00101730406,	
ВСТАНОВИВ:
Національна енергетична компанія «Укренерго» (далі – позивач, НЕК «Укренерго») звернулась до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Миколаївській області (далі – відповідач, ГУ ДПС), в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 19.11.2021 року № 00101730406. 
Ухвалою від 07.03.2023 року суд відкрив провадження у справі та ухвалив розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін у судове засідання.
В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що висновки Акту перевірки про несвоєчасне подання податкових декларацій з податку на нерухоме майно є неправомірними у зв`язку з недотриманням строків проведення камеральної перевірки. В свою чергу, протиправність проведення камеральної перевірки, висновки якої покладено в основу спірного податкового повідомлення-рішення, обумовлює безпідставність визначення податкового правопорушення і, як наслідок, безпідставність застосування штрафних санкцій за порушення п. 266.7.5 ст. 266 ПК України.
Відповідач надав відзив, в якому у задоволенні позову просив відмовити. Заперечуючи проти вимог позивача, відповідач зазначив, що з доводами позивача про проведення перевірки протягом 30 днів не погоджується, оскільки у цей термін має бути проведена перевірка податкової декларації. В свою чергу, ГУ ДПС проведено перевірку з питань своєчасності подання звітності щодо якої застосовуються строки, визначені ст. 102 ПК України, що передбачено абз. 2 п. 76.3 ст. 76 ПК України.
Суд розглянув справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
З`ясувавши усі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази у їх сукупності, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дослідивши матеріали, що містяться у справі, суд встановив наступне:
05.11.2021 року ГУ ДПС проведено камеральну перевірку з питань своєчасності подання податкової звітності з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки ПАТ «НЕК «Укренерго» за 2019-2020 роки.
За результатами перевірки складено акт від 05.11.2021 року № 8000/14-29-04-06-17/00100227 (далі та раніше за текстом – Акт перевірки).
Перевіркою встановлено порушення вимог пп. 49.18.3 п. 49.18 ст. 49 та пп. 266.7.5 п. 266.7 ст. 266 Податкового кодексу України (далі та раніше за текстом – ПК України) в частині несвоєчасності подання податкової декларації з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за 2019 - 2020 роки.
19.11.2021 року ГУ ДПС оформлено податкове повідомлення-рішення № 00101730406, яким до позивача застосовано штраф у розмірі 681,00 грн.
Позивач оскаржив зазначене податкове повідомлення-рішення до ДПС України.
За результатами розгляду скарги 01.02.2023 року винесено рішення № 2947/6/99-00-06-03-02-06, яким скаргу залишено без задоволення, а податкове повідомлення-рішення – без змін.
Не погоджуючись з податковим повідомленням-рішенням від 19.11.2021 року № 00101730406, позивач оскаржив його у судовому порядку.
Приймаючи рішення у справі, суд виходить з наступного:
Пункт 76.3 статті 76 ПК України діє в редакції Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» від 21.12.2016 року № 1797-VIII, і містить наступні положення:
«Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання, крім камеральної перевірки податкової декларації або уточнюючого розрахунку (у разі подання), у складі яких подано заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, строк проведення якої визначений статтею 200 цього Кодексу.
Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.»
Вирішуючи питання про те, яким саме абзацом пункту 76.3 статті 76 ПК України встановлені строки для проведення податкових декларацій позивача з податку на нерухоме майно за 2019 та 2020 роки, суд звертає увагу на те, що тим самим Законом від 21.12.2016 року № 1797-VIII були також внесені зміни і до пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України, який визначає предмет камеральної перевірки.
Так, абз. 1 пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України визначає, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО, даних Єдиного реєстру ліцензіатів та місць обігу пального та Єдиного реєстру ліцензіатів з виробництва та обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини та рідин, що використовуються в електронних сигаретах.
Законом від 21.12.2016 року № 1797-VIII підпункт 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України доповнено абзацом другим такого змісту:
«Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах».
Отже, системне тлумачення положень п. 76.3 ст. 76 ПК України та пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України та зміст одночасно внесених до цих пунктів змін Законом від 21.12.2016 року № 1797-VIII, свідчить про те, що законодавцем здійснено розмежування предметів камеральної перевірки та строків, протягом яких камеральні перевірки проводяться в залежності від предмету перевірки.
Суд вважає, що включений Законом від 21.12.2016 року № 1797-VIII до п. 76.3 ст. 76 ПК України абзац другий стосовно проведення камеральної перевірка з інших питань з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, стосується саме тих камеральних перевірок, які цим же законом включені до пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України абзацом другим, тобто перевірок своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, тощо.
На підставі викладеного суд робить висновок, що оскільки предметом камеральної перевірки, яка оформлена Актом перевірки, була саме своєчасність подання податкової звітності з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної діляки за 2019 - 2020 роки, то строки проведення такої перевірки визначені абз. 2 п. 76.3 ст. 76 ПК України, тобто протягом строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.
Відповідно до п. 102.1 ст. 102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених п.102.2 ст.102 ПК України, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня, що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної п.133.4 ст.133 ПК України, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.
Підсумовуючи все вищенаведене, суд не вбачає порушення податковим органом строків проведення камеральної перевірки позивача.
Оскільки в рамках даного спору позивачем не оспорюється сам факт порушення ним визначеного пп. 266.7.5 п. 266.17 ст. 266 ПК України строку для подачі податкової звітності по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за 2019 - 2020 роки, а також не оспорюється і сам розмір застосованих санкцій, суд не вбачає підстав для задоволення позову.
На підставі ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно ч. 1 та 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Положеннями ст. 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Враховуючи викладене, позовні вимоги задоволенню не підлягають. 
Керуючись ст.ст. 2, 9, 19, 77, 139, 241 – 246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
ВИРІШИВ:
У задоволенні позову Національної енергетичної компанії «Укренерго» (вул. Симона Петлюри, 25, м. Київ 32, 01032, код ЄДРПОУ 00100227) до Головного управління ДПС у Миколаївській області (вул. Героїв Рятувальників, 6, м. Миколаїв, 54005, код ЄДРПОУ 44104027) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 19.11.2021 року № 00101730406 – відмовити.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи в порядку, визначеному ст. 255 КАС України. Апеляційна скарга може бути подана до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Повний текст рішення складено 16.06.2026 року.

Суддя О.В. Малих