Справа № 288/896/26 
Провадження № 3/288/160/26 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 червня 2026 року селище Попільня
Суддя Попільнянського районного суду Житомирської області Зайченко Є.О., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Відділення поліції №1 Житомирського РУП №2 ГУНП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительки АДРЕСА_1 ,
місце роботи: не працює,
РНОКПП: не встановлено,
за частиною 1 статті 184 КУпАП,
ВСТАНОВИВ:
Від Відділення поліції №1 Житомирського РУП №2 ГУНП в Житомирській області до Попільнянського районного суду Житомирської області надійшли матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності  ОСОБА_1 за частиною 1 статті 184 КУпАП.
Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд вважає, що вони підлягають поверненню для належного оформлення з наступних підстав. 
Відповідно до вимог ч.1 ст.245 Кодексу України про адміністративні правопорушення завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Згідно ст.278 Кодексу України про адміністративні правопорушення орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи вирішує наступні питання: чи належить до його компетенції розгляд даної справи; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про часі місце її розгляду; чи витребувано необхідні додаткові матеріали; чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.
Відповідно до ч.1 ст. 256 КУпАП в протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (уразі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність задане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.
Разом з тим, до протоколу обов`язково додаються докази, що підтверджують викладені в ньому обставини (ст. 251 КУпАП).
Проте вказані вимоги закону під час складання адміністративних матеріалів відносно ОСОБА_1 не були дотримані.
У матеріалах справи повністю відсутні пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, щодо суті вчиненого правопорушення, або ж належним чином зафіксована відмова від надання таких пояснень із підписами свідків (у разі її наявності), пояснення чи акти обстеження житлово-побутових умов від працівників Служби у справах дітей, які б підтверджували факт невиконання чи неналежного виконання батьківських обов`язків, пояснення свідків (сусідів, родичів тощо), які можуть підтвердити або спростувати факт систематичного ухилення особи від виховання дитини, документи, що підтверджують особу дитини (копія свідоцтва про народження) та родинний зв`язок із особою, яка притягається до відповідальності.
Сам по собі рапорт працівника поліції є внутрішнім документом і не може виступати єдиним та беззаперечним доказом винуватості особи за відсутності інших первинних матеріалів. Оскільки за змістом ч. 1 ст. 184 КУпАП склад правопорушення полягає саме в ухиленні батьків від виконання своїх обов`язків, цей факт має бути підтверджений сукупністю належних і допустимих доказів.

Суд не має права самостійно збирати докази винуватості особи або усувати недоліки, допущені органом поліції під час оформлення матеріалів, оскільки це суперечить принципу неупередженості суду та презумпції невинуватості.
Крім того, відповідно до вимог ст. 255 КУпАП, протоколи про адміністративні правопорушення мають право складати уповноважені на те посадові особи. Специфіка правопорушення, передбаченого ст. 184 КУпАП, полягає в тому, що воно стосується захисту прав та інтересів дітей, а тому складання таких матеріалів та проведення перевірки віднесено до безпосередньої компетенції підрозділів ювенальної превенції органів Національної поліції.
Разом з тим, матеріали справи не містять жодних належних доказів та документів, які б підтверджували наявність у працівника поліції, який складав протокол про адміністративне правопорушення, повноважень на складання протоколу за ст. 184 КУпАП.
За таких обставин, матеріали справи про адміністративне правопорушення підлягають поверненню до Відділення поліції №1 Житомирського РУП №2 ГУНП в Житомирській області для належного оформлення.
За змістом рішення Конституційного Суду України від 31 березня 2015 року № 2-рп/2015 положення частини другої статті 294 КУпАП щодо оскарження в апеляційному порядку постанови судді у справі про адміністративне правопорушення необхідно розуміти так, що в апеляційному порядку може бути оскаржена лише та постанова судді у справі про адміністративне правопорушення, ухвалення якої передбачене частиною першою статті 284 цього Кодексу, а саме: про накладення адміністративного стягнення, про застосування заходів впливу, встановлених у статті 241 цього Кодексу, про закриття справи. Тобто, постанова судді про повернення матеріалу на дооформлення оскарженню не підлягає.
Керуючись статтями 173-2, 245, 256, 268, 276, 278, 283-284 КУпАП, суддя, - 

ПОСТАНОВИВ:
Справу про адміністративне правопорушення відносно  ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за частиною 1 статті 184 КУпАП повернути до Відділення поліції №1 Житомирського РУП №2 ГУНП в Житомирській області - для належного оформлення відповідно до вимог закону.
Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Попільнянського  
районного суду   Є.О.Зайченко