КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06 травня 2026 року м. Київ №320/4225/24
Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Комунального підприємства по ремонту і утриманню мостів і шляхів м.Києва "Київавтошляхміст" до Північного офісу Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку,
в с т а н о в и в:
До Київського окружного адміністративного суду звернулось Комунальне підприємство по ремонту і утриманню мостів і шляхів м.Києва "Київавтошляхміст" з позовом до Північного офісу Державної аудиторської служби України, у якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати висновок Північного офісу Держаудитслужби про результатами моніторингу закупівлі №UА-2023-08-04-003291-а від 04.10.2023.
Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги, позивач зазначає, що оскаржуваний висновок є протиправним, необґрунтованим та прийнятим із порушенням норм матеріального права, зокрема Закону України «Про публічні закупівлі» та Особливостей № 1178. Позивач вказує, що висновки відповідача про невідповідність тендерної пропозиції переможця — ТОВ «УКРБУДМІСТ» — кваліфікаційним критеріям є помилковими, оскільки учасником у складі тендерної пропозиції було надано всі документи, прямо передбачені тендерною документацією, а саме довідку про наявність парку машин та механізмів та довідку про наявність обладнання і матеріально-технічної бази. Позивач наголошує, що вимоги тендерної документації не передбачали обов`язку надання підсумкової відомості ресурсів, а відтак інформація, яка міститься у такому документі, не може бути підставою для оцінки відповідності учасника кваліфікаційним критеріям. Водночас, відповідно до умов тендерної документації, замовник не зобов`язаний враховувати документи, подані учасником додатково та не передбачені вимогами документації. Також позивач зазначає, що навіть у випадку встановлення невідповідностей у частині ненадання окремих документів (зокрема наказу про затвердження антикорупційної програми), замовник повинен був діяти відповідно до пункту 43 Особливостей № 1178, тобто надати учаснику можливість усунути такі невідповідності, а не відхиляти тендерну пропозицію без застосування процедури виправлення. Крім того, позивач вважає протиправним визначений відповідачем спосіб усунення порушень — припинення зобов`язань за договором про закупівлю. Позивач зазначає, що такий спосіб реагування є непропорційним, оскільки виявлені недоліки мають формальний характер, не впливають на результати закупівлі та не призвели до порушення принципів публічних закупівель, зокрема недискримінації учасників. Позивач також вказує, що відповідач не встановив жодної з підстав нікчемності договору, передбачених статтею 43 Закону України «Про публічні закупівлі», а тому вимога щодо припинення договору є безпідставною та такою, що виходить за межі повноважень органу державного фінансового контролю. З урахуванням наведеного позивач просить суд визнати висновок відповідача протиправним та скасувати його.
Ухвалою суду справу прийнято до провадження судді Лисенко В.І. та вирішено здійснювати розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.
Відповідач заперечує проти позову та зазначає, що висновок прийнятий у межах наданих законом повноважень та на підставі належного аналізу процедури закупівлі. 
Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке
04 серпня 2023 року Комунальним підприємством «Київавтошляхміст» через електронну систему закупівель Prozorro було оприлюднено оголошення про проведення процедури відкритих торгів з особливостями за предметом закупівлі: послуги з відновлення бетонних конструкцій на мостах та шляхопроводах у місті Києві, очікуваною вартістю 31 286 298,12 грн 
Тендерна документація була затверджена рішенням уповноваженої особи від 04.08.2023 № 287. Закупівля проводилась відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі» з урахуванням Особливостей № 1178, що діють в умовах воєнного стану .
За результатами подання тендерних пропозицій у процедурі закупівлі взяв участь один учасник — ТОВ «УКРБУДМІСТ», який подав тендерну пропозицію з ціною 31 249 999,99 грн з ПДВ .
15 серпня 2023 року уповноваженою особою замовника прийнято рішення про визначення ТОВ «УКРБУДМІСТ» переможцем процедури закупівлі та оприлюднено повідомлення про намір укласти договір.
28 серпня 2023 року між позивачем та ТОВ «УКРБУДМІСТ» укладено договір про закупівлю № 08-22, а 29 серпня 2023 року укладено додаткову угоду № 1 до зазначеного договору .
08 вересня 2023 року Північним офісом Держаудитслужби на підставі наказу № 243 розпочато моніторинг зазначеної процедури закупівлі.
У ході моніторингу відповідачем було проаналізовано тендерну документацію, тендерну пропозицію переможця, протоколи розгляду пропозицій, договір про закупівлю та інші документи, пов`язані з проведенням процедури закупівлі .
За результатами проведеного моніторингу процедури закупівлі UA-2023-08-04-003291-a Північним офісом Державної аудиторської служби України складено висновок, у якому встановлено порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель.
Зокрема, відповідач дійшов висновку, що замовником допущено порушення вимог пункту 1 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі», а також підпункту 2 пункту 44 Особливостей № 1178, що полягає у невідхиленні тендерної пропозиції учасника, яка не відповідала вимогам тендерної документації.
Відповідачем встановлено, що тендерною документацією замовника було передбачено обов`язок учасників підтвердити відповідність кваліфікаційним критеріям, зокрема наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій, необхідних для виконання предмета закупівлі.
У складі тендерної пропозиції ТОВ «УКРБУДМІСТ» було надано довідки про наявність машин і механізмів, а також про наявність обладнання та матеріально-технічної бази.
Разом з тим, у складі пропозиції учасника також містилася підсумкова відомість ресурсів, у якій зазначено перелік техніки та механізмів, необхідних для виконання робіт.
За результатами аналізу зазначених документів відповідач встановив, що частина машин і механізмів, зазначених у підсумковій відомості ресурсів, відсутня у довідках, поданих учасником на підтвердження відповідності кваліфікаційним критеріям.
На думку відповідача, така невідповідність свідчить про те, що учасник не підтвердив наявність усіх необхідних ресурсів для виконання робіт, що є порушенням вимог тендерної документації.
У зв`язку з цим відповідач дійшов висновку, що тендерна пропозиція ТОВ «УКРБУДМІСТ» не відповідала встановленим кваліфікаційним критеріям, а отже підлягала відхиленню.
Крім того, відповідачем встановлено, що тендерною документацією замовника передбачено обов`язок учасника надати у складі тендерної пропозиції: наказ про затвердження антикорупційної програми та наказ про призначення уповноваженого з реалізації антикорупційної програми. 
За результатами аналізу тендерної пропозиції ТОВ «УКРБУДМІСТ» відповідач встановив, що зазначені документи у її складі відсутні.
Відповідач вважає, що ненадання таких документів свідчить про невідповідність тендерної пропозиції вимогам тендерної документації, що також є самостійною підставою для її відхилення.
У зв`язку з цим відповідач дійшов висновку про порушення замовником пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» та підпункту 2 пункту 44 Особливостей № 1178, оскільки замовник не відхилив тендерну пропозицію такого учасника.
Крім того, у висновку відповідач зобов`язав позивача вжити заходів щодо усунення порушень, зокрема шляхом припинення зобов`язань за укладеним договором, у тому числі із застосуванням наслідків його недійсності або нікчемності .
Не погоджуючись із зазначеним висновком, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади регулює Закон України "Про публічні закупівлі" №922-VIII від 25.12.2015 року (далі - Закон №922-VIII), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Згідно пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінетом Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі - Положення №43) Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до статті 2 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" №2939-XII від 26.01.1993 року (далі - Закон №2939-XII), головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, в тому числі суб`єктах господарювання, у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків акцій (часток) належить суб`єктам господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Також, відповідно до частини 1 статті 10 Закону №2939-XII, органу державного фінансового контролю надається право, серед іншого, перевіряти в ході державного фінансового контролю грошові та бухгалтерські документи, звіти, кошториси й інші документи, що підтверджують надходження і витрачання коштів та матеріальних цінностей, документи щодо проведення закупівель, проводити перевірки фактичної наявності цінностей (коштів, цінних паперів, сировини, матеріалів, готової продукції, устаткування тощо).
Відповідно до пункту 14 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання (ч. 6 ст. 8 Закону №922-VIII).
Згідно з пунктом 22 статті 1 Закону №922-VIII предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку.
Стаття 22 Закону № 922-VIII передбачає, що тендерна документація повинна містити один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.
Тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити.
Тендерна документація може містити опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх пропозицій.
Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.
Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.
В оскаржуваному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі відповідачем зазначено про недотримання учасником, ТОВ «УКРБУДМІСТ», вимог тендерної документації, а саме в частині ненадання у складі тендерної пропозиції наказу про затвердження антикорупційної програми та призначення уповноваженого з її реалізації.
Втім, суд вважає такі висновки контролюючого органу необґрунтованими та такими, що не відповідають фактичним обставинам справи.
Як встановлено судом, у складі тендерної пропозиції ТОВ «УКРБУДМІСТ» містяться документи, які підтверджують впровадження та функціонування на підприємстві системи запобігання корупції, зокрема відповідні внутрішні документи організаційного характеру.
Крім того, матеріали справи свідчать про наявність у учасника документів, які підтверджують дотримання ним вимог антикорупційного законодавства, а також відповідність встановленим стандартам у сфері протидії корупції.
Суд зазначає, що метою встановлення у тендерній документації вимоги щодо надання антикорупційної програми та відповідних розпорядчих документів є підтвердження факту існування у учасника належної системи запобігання корупції.
Водночас, наявні у матеріалах справи документи у своїй сукупності свідчать про фактичне виконання учасником зазначеної вимоги, навіть за відсутності окремого документа у формальному вигляді, на який посилається відповідач.
Суд також враховує, що оцінка тендерної пропозиції повинна здійснюватися не формально, а з урахуванням змісту наданих документів та їх здатності підтвердити відповідність учасника встановленим вимогам.
За таких обставин, висновок відповідача про невідповідність тендерної пропозиції ТОВ «УКРБУДМІСТ» вимогам пункту 7 Розділу 4 додатку 2 до тендерної документації є передчасним та необґрунтованим.
Крім того, суд зазначає, що спірна процедура закупівлі проводилась замовником з урахуванням Особливостей здійснення публічних закупівель, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 1178, які підлягають застосуванню в умовах правового режиму воєнного стану.
Відповідно до пункту 43 Особливостей, у разі якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані у складі тендерної пропозиції або подання яких передбачалося тендерною документацією, замовник зобов`язаний розмістити в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей.
Таким чином, законодавець установив спеціальний механізм реагування на виявлені невідповідності, який полягає не у негайному відхиленні тендерної пропозиції, а у наданні учаснику можливості їх усунути у визначений строк.
Лише у випадку невиконання учасником вимоги щодо усунення таких невідповідностей замовник має правові підстави для відхилення тендерної пропозиції відповідно до пункту 44 Особливостей.
Суд звертає увагу на те, що зазначені норми є спеціальними по відношенню до положень статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» та підлягають пріоритетному застосуванню у правовідносинах, що виникають під час проведення закупівель в умовах воєнного стану.
Водночас, як встановлено судом, відповідач у своєму висновку фактично дійшов висновку про необхідність відхилення тендерної пропозиції ТОВ «УКРБУДМІСТ» без урахування положень пункту 43 Особливостей та без оцінки можливості усунення виявлених невідповідностей.
За таких обставин суд приходить до висновку, що навіть у разі наявності певних недоліків у складі тендерної пропозиції, замовник був зобов`язаний застосувати передбачену пунктом 43 Особливостей процедуру їх усунення, а не відхиляти пропозицію без надання учаснику можливості виправити такі недоліки.
Таким чином, висновки відповідача про порушення позивачем вимог пункту 1 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» є передчасними та такими, що не відповідають правовому регулюванню, встановленому пунктами 43 та 44 Особливостей № 1178.
Отже, суд доходить висновку, що у цій частині висновок контролюючого органу не підтверджується належними доказами та не може бути покладений в основу висновку про наявність порушення законодавства у сфері публічних закупівель.
Також, судом встановлено, що в оскаржуваному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі відповідач дійшов висновку про невідповідність тендерної пропозиції учасника, Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРБУДМІСТ», кваліфікаційному критерію щодо наявності в учасника обладнання, матеріально-технічної бази та технологій.
Зокрема, відповідач зазначив, що у наданих учасником довідках відсутня інформація щодо частини машин та механізмів, які містяться у підсумковій відомості ресурсів, у зв`язку з чим зробив висновок про недотримання вимог підпунктів 1.1.1 та 1.1.2 пункту 1.1 Розділу 2 Додатку 2 до тендерної документації.
Оцінюючи зазначені доводи, суд виходить з такого.
Відповідно до підпункту 1.1.1 пункту 1.1 Розділу 2 Додатку 2 до тендерної документації учасник повинен надати скановану довідку про наявність парку машин та механізмів, необхідних для виконання технічного завдання, за встановленою формою.
При цьому приміткою до зазначеного підпункту передбачено, що до довідки включаються лише ті машини та механізми, які фактично будуть використовуватися під час виконання робіт або надання послуг.
Крім того, відповідно до підпункту 1.1.2 пункту 1.1 Розділу 2 Додатку 2 до тендерної документації учасник повинен надати довідку у довільній формі про наявність обладнання та матеріально-технічної бази.
Судом встановлено, що на виконання зазначених вимог ТОВ «УКРБУДМІСТ» у складі тендерної пропозиції надало: довідку про наявність парку машин та механізмів від 04.08.2023 № 04 та довідку про наявність обладнання та матеріально-технічної бази від 04.08.2023 № 05. 
З аналізу змісту зазначених документів вбачається, що учасник підтвердив наявність необхідних ресурсів для виконання предмета закупівлі, що відповідає вимогам тендерної документації.
Разом з тим, у складі тендерної пропозиції учасником додатково було надано підсумкову відомість ресурсів.
Суд звертає увагу, що вимогами тендерної документації не передбачалося обов`язку учасника подавати у складі тендерної пропозиції підсумкову відомість ресурсів.
Більше того, відповідно до підпункту 1 пункту 7 розділу І тендерної документації замовник не зобов`язаний розглядати документи, які не передбачені вимогами тендерної документації та додатками до неї і подані учасником на власний розсуд.
За таких обставин інформація, що міститься у підсумковій відомості ресурсів, не могла бути визначальною для оцінки відповідності учасника встановленим кваліфікаційним критеріям.
Суд зазначає, що оцінка тендерної пропозиції повинна здійснюватися виключно з урахуванням вимог тендерної документації, а також документів, подання яких прямо передбачено такими вимогами.
Натомість відповідач фактично поклав в основу свого висновку інформацію, що міститься у документі, подання якого не вимагалося тендерною документацією, що свідчить про вихід за межі встановлених критеріїв оцінки тендерної пропозиції.
Таким чином, суд доходить висновку, що ТОВ «УКРБУДМІСТ» надало у складі тендерної пропозиції всі документи, передбачені тендерною документацією, необхідні для підтвердження відповідності кваліфікаційному критерію щодо наявності обладнання, матеріально-технічної бази та технологій.
Відтак, висновок відповідача про невідповідність тендерної пропозиції зазначеному кваліфікаційному критерію є необґрунтованим та таким, що не відповідає фактичним обставинам справи.
Крім того, суд зазначає, що за відсутності встановленої невідповідності вимогам тендерної документації у замовника були відсутні підстави для відхилення тендерної пропозиції відповідно до пункту 1 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі».
Отже, висновок відповідача у цій частині є необґрунтованим та не підтверджується матеріалами справи.
Надаючи оцінку обраному відповідачем способу усунення виявлених під час моніторингу порушень, суд зазначає наступне.
У констатуючій частині оскаржуваного висновку відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договорами, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору.
Однак відповідач не конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень.
Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.
Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства.
Зазначене є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акта індивідуальної дії.
Верховний Суд неодноразово, зокрема, у постановах від 30.11.2021 у справі №160/8403/19, від 05.03.2020 в справі №640/467/19, від 23.04.2020 у справі №160/5735/19, від 11.06.2020 в справі №160/6502/19, від 12.08.2020 у справі №160/11304/19, від 21.01.2021 у справі №400/4458/19, від 21.10.2021 у справі №640/17797/20, від 30.11.2021 у справі №420/5590/19, де вирішувалися подібні правовідносини, висловлював аналогічну правову позицію.
Слід зазначити, що визначення відповідачем способу усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору» відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України не вирішує питання обґрунтованості та вмотивованості спірного висновку як акту індивідуальної дії, оскільки, зокрема, главою 50 Цивільного кодексу України передбачено більше десяти способів припинення зобов`язання, серед яких, і припинення зобов`язання виконанням.
Крім того, у статті 204 Цивільного кодексу України регламентовано принцип презумпції правомірності правочину, за змістом якого правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.
Відповідно до презумпції правомірності правочину укладений позивачем правочин з контрагентом є чинним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом (нікчемний правочин). В усіх інших випадках питання про недійсність правочину має бути встановлено судом на підставі заяви зацікавленої особи. Про недійсність правочину ухвалюється судове рішення.
Стаття 43 Закону №922-VIII врегульовує випадки, за яких договір про закупівлю вважається нікчемним, зокрема: 1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону; 2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону; 3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону; 4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону; 5) якщо назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником не відповідає товарам, роботам чи послугам, що фактично закуплені замовником.
Водночас оскаржуваний висновок не містить покликань на порушення, які у розумінні статті 43 Закону №922-VIII можуть свідчити про нікчемність укладеного договору.
Ураховуючи те, що вимога контролюючого органу про усунення виявлених порушень законодавства повинна містити чіткі, конкретні і зрозумілі, приписи на адресу підконтрольного суб`єкту (об`єкту контролю, його посадових осіб), які є обов`язковими до виконання останнім, недотримання вказаних вимог спричинює юридичну невизначеність, що не є прийнятним.
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 27.07.2023 у справі №420/16485/22.
Зважаючи на викладене, оскаржуваний висновок не відповідає принципу пропорційності, оскільки вимога усунути порушення шляхом припинення зобов`язань за договором, укладеним з переможцем публічної закупівлі, який сумлінно виконується сторонами, призведе до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів.
Усунення виявленого під час проведення моніторингу закупівлі недоліків у запропонований в оскаржуваному висновку спосіб, а саме шляхом припинення зобов`язань, призведе до порушення майнових прав та інтересів переможця торгів та матиме негативні наслідки для репутації позивача, що є непропорційним у співвідношенні з виявленим недоліком.
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 21.01.2021 у справі №120/1297/20-а та від 27.07.2023 у справі №420/16485/22.
Ураховуючи вищезазначене у сукупності, висновок Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі UА-2023-08-04-003291-а від 04.10.2023 є протиправним і підлягає скасуванню.
Решта доводів та посилань сторін у справі висновків суду не спростовують.
Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з частинами 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідач.
Згідно положень ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню.
Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2 684,00 грн, що підтверджується наявною в матеріалах справи платіжною інструкцією.
Враховуючи задоволення позову, на користь позивача слід присудити понесені ним судові витрати в розмірі 2 684,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань відповідач.
Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
в и р і ш и в:
Адміністративний позов задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати висновок Північого офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі №UА-2023-08-04-003291-а від 04.10.2023.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північого офісу Держаудитслужби (вул. Січових Стрільців, буд.18, м.Київ, 04053, код ЄДРПОУ – 40479560) на користь Комунального підприємства по ремонту і утриманню мостів і шляхів м.Києва «Київавтошляхміст» (вул. Набережно-Печерська дорога, буд.2, м.Київ, 01013) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн 00 коп. 
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лисенко В.І.