справа № 619/1467/26
провадження № 2/619/1178/26

РІШЕННЯ
іменем України
27 травня 2026 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області у складі головуючого судді Овсяннікова В.С., за участі секретаря судового засідання Кісіль А.О., розглянувши цивільну справу за правилами спрощеного позовного провадження за позовом  ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Харківобленерго», Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» про захист прав споживачів,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1  звернулася до суду з позовом до АТ «Харківобленерго», ПАТ «Харківенергозбут», у якому просила суд визнати дії АТ «Харківобленерго» та ПрАТ «Харківенергозбут» щодо припинення електропостачання 28.01.2026 до її домоволодіння незаконними та такими, що вчинені з перевищенням їхніх повноважень; зобов`язати ПрАТ «Харківенергозбут» здійснити перерахунок її заборгованості згідно з рішенням апеляції та зобов`язати АТ «Харківобленерго» відновити електропостачання до її домоволодіння.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилалася на те, що вона є споживачем послуг з постачання та розподілу електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , за яким відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 .
28.01.2026 року службовими особами АТ «Харківобленерго» за поданням ПрАТ «Харківенергозбут» було здійснено припинення постачання електричної енергії до житлового будинку Позивача. 
Позивач зазначає, що вказані дії відбулися з грубим порушенням встановленого законом порядку, зокрема: відключення проведено за низької температури навколишнього середовища (-23°C); позивачу не було вручено Акт про відключення; позивача не було належним чином та у встановлений строк попереджено про таке заплановане припинення послуги.
Крім того, Позивач наголошує, що на момент відключення електропостачання сума заборгованості за спожиту електроенергію була спірною, а відповідна справа перебувала на розгляді у суді апеляційної інстанції. Так, 03.02.2026 року Постановою Харківського апеляційного суду у справі № 619/3428/25 розмір заборгованості був визначений у розмірі 90 025,20 гривень, тоді як Відповідачі вимагали сплати 125 000 гривень. Таким чином, припинення постачання електроенергії відбулося на підставі недостовірних даних та до остаточного вирішення спору судом.
Позивач вказує на безпідставність та суперечливість дій відповідачів. Зокрема, у телефонних розмовах представники Дергачівського РЕМ обґрунтовували відключення наявністю боргу, тоді як контролюючим органам (регулятору) надали інформацію про нібито недопуск працівників до приладу обліку. Позивач спростовує факт недопуску, посилаючись на наявні акти зняття показників лічильника, які підтверджують щомісячний доступ до приладу, та особисту переписку з контролером.
Також Позивач зазначає, що вказаними діями відповідачів їй було створено умови, які загрожують життю та здоров`ю членів її родини, оскільки у будинку проживає особа з інвалідністю І групи та малолітня дитина 2013 року народження. Через відсутність електроенергії житловий будинок залишився без тепла та води, що унеможливлює забезпечення базових життєвих потреб особи з інвалідністю та призвело до зриву онлайн-навчання дитини у школі.
Додатково підставою позову зазначено те, що м. Дергачі є зоною бойових дій (можливих/активних бойових дій), а тому припинення надання житлово-комунальних послуг населенню у період дії воєнного стану прямо суперечить вимогам Постанови Кабінету Міністрів України № 206 від 05.03.2022 року.
Позивач вказує, що вживала заходів досудового врегулювання спору, звернувшись до Відповідачів із заявами про надання Акту про відключення та реструктуризацію боргу відповідно до судового рішення (вх. № ЗС-Н-539 від 17.02.2026 та від 05.03.2026), проте вказані звернення були проігноровані. Також Позивачем направлено заяви про вчинення кримінальних правопорушень (за ознаками ст. 135, ст. 366 КК України) до органів поліції та прокуратури.
Зважаючи на те, що Відповідачі відмовилися врегулювати питання у добровільному порядку, ОСОБА_1 змушена звернутися за захистом своїх прав до суду.
Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження та надано відповідачу строк для подання заперечень (відзиву) на позовну заяву.
Також цією ухвалою про відкриття провадження за клопотанням позивача було витребувано від АТ «Харківобленерго» (код ЄДРПОУ: 00131954, місцезнаходження: 61037, м. Харків, вул. Плеханівська, 149, e-mail: kanc@energo.kharkov.ua), належним чином засвідчену копію Акту про припинення електропостачання за особовим рахунком № НОМЕР_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , що складався службовою особою, а також інші документи на підставі яких відбулося таке відключення 28.01.2026, оформлених відповідно до Правил роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ).
На виконання ухвали суду про витребування доказів від 12.03.2026 у справі № 619/1467/26, Дергачівський РРЕ АТ «Харківобленерго», було надано такі докменти: копію завдання на відключення (припинення розподілу) електричної енергії №9675593_О від 28.01.2026 на 1 арк та копію заяви на відключення споживачів ПрАТ «Харківенергозбут» № 29-РЦ/01-1 від 05.01.2026 на 1 арк.
16.03.2026 року через підсистему ЄСІТС - «Електронний суд» позивач ОСОБА_1 подала додаткові пояснення щодо витребуваних судом матеріалів. Позивач наголосила на наявності у документах відповідачів системних суперечностей, які свідчать про протиправний та безпідставний характер відключення електроенергії:
Щодо суперечливості підстав припинення послуги («борг» чи «недопуск»):
Позивач вказує на розбіжності у розпорядчих документах самих відповідачів. Так, у Заявці на відключення від 05.01.2026 року, сформованій ПрАТ «Харківенергозбут», підставою для припинення послуги зазначено наявність заборгованості (п. 11.5.12 ПРДЕЕ). Натомість у Акті (завданні) на відключення від 28.01.2026 року, виданому АТ «Харківобленерго», причиною відключення вже вказано «недопуск персоналу до приладу обліку». Позивач зазначала, що станом на 28.01.2026 року сума боргу ще оспорювалася у судовому порядку (судове рішення апеляційної інстанції було ухвалено лише 03.02.2026 року). На думку Позивача, відповідачі штучно змінили підставу відключення на «недопуск», аби обійти дію Постанови КМУ № 206, яка забороняє відключення за борги на територіях, де ведуться (велися) бойові дії.
Щодо порушення процедури фіксації «недопуску»:
Зауважує, що відповідно до п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії (ПРДЕЕ) факт недопуску не може бути одноразовим та суб`єктивним. Ця процедура вимагає фіксації факту недопуску протягом двох розрахункових періодів поспіль та обов`язкового складання відповідного Акта про недопуск, підписаного сторонами або свідками. Жодного такого акта відповідачі суду не надали. Крім того, факт постійного допуску та регулярного зняття показників лічильника підтверджується розрахунками з електронної системи РЕМ та наявною у матеріалах справи перепискою з контролером. Також відповідачі не надали доказів належного завчасного повідомлення споживача про заплановане відключення як за борги, так і через недопуск.
Щодо розбіжностей у сумах заборгованості:
ОСОБА_1 звернула увагу суду на суттєві математичні розбіжності у розрахунках постачальника електричної енергії, а саме: у офіційному розрахунку, наданому раніше, фігурувала сума заборгованості у розмірі 126 000 гривень, тоді як у Заявці на відключення вказано суму 140 347,44 гривень. Необґрунтована різниця у понад 14 000 гривень, на думку позивача, свідчить про фіктивність нарахувань та виключає можливість використання цих даних як легітимної підстави для відключення.
Щодо суперечливості дат та відсутності підписів у документах:
Позивач вказує на плутанину у датах проведення відключення: у Завданні датою виконання вказано 28.01.2026 року, тоді як у інших матеріалах справи відповідачі зазначали дату - 29.01.2026 року. Крім того, у вказаному «Завданні» відсутній підпис споживача, що, за твердженням Позивача, позбавляє цей документ юридичної сили.
Щодо ігнорування мораторію на відключення:
Позивач повторно наголошує, що оскільки м. Дергачі є територією активних або можливих бойових дій, припинення надання послуг за заборгованість, яка до того ж була предметом судового розгляду, є прямим і грубим порушенням вимог Постанови КМУ № 206.
Просила суд визнати надані відповідачами документи неналежними та суперечливими доказами, які підтверджують факт їхнього самовправства, та врахувати ці доводи при ухваленні остаточного рішення у справі.
Від представника АТ «Харківобленерго» 25.03.2026 до суду через електронний кабінет користувача надійшов відзив на позов, у якому представник товариства просила відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.
Заперечення відповідача обґрунтовані такими доводами:
АТ «Харківобленерго» з 01.01.2019 року виконує виключно функції оператора системи розподілу (ОСР) та здійснює діяльність з розподілу електричної енергії та комерційного обліку. Нарахування плати за спожиту енергію, виставлення рахунків та розгляд питань щодо реструктуризації заборгованості не належать до компетенції товариства, оскільки є виключними повноваженнями постачальника універсальних послуг - ПрАТ «Харківенергозбут».
Щодо підстав та законності відключення електропостачання:
Відповідач зазначає, що припинення електроживлення домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , було здійснено законно та у повній відповідності до вимог Кодексу систем розподілу та Правил роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ).
Також пояснила, що 05.01.2026 року на адресу Дергачівського РЕМ АТ «Харківобленерго» від постачальника ПрАТ «Харківенергозбут» надійшла офіційна Заява на відключення споживача (вих. № 29-РЦ/01-1) у зв`язку з оформленим Актом про недопуск від 31.12.2025 року. Відповідно до п. 11.5.12 Кодексу систем розподілу, ОСР зобов`язаний виконати заявку постачальника та не має права вимагати додаткового обґрунтування причин припинення електроживлення або розглядати заперечення споживача щодо дій постачальника.
Згідно із заявою постачальника, споживачу було завчасно направлено попередження від 31.12.2025 року № 53/13 разом із актом про недопуск, які були складені персоналом ПрАТ «Харківенергозбут». 
28.01.2026 року на виконання отриманої заявки персонал АТ «Харківобленерго» здійснив відключення від повітряної лінії (ПЛ 0.4 кВ), що зафіксовано у завданні на відключення № 9675593_О.
Відповідач вважає безпідставними посилання позивача на Постанову КМУ № 206 від 05.03.2022 року, оскільки вказаний нормативний акт встановлює заборону на відключення від енергопостачання населення за заборгованість. У даному ж випадку припинення розподілу енергії відбулося з абсолютно інших підстав - через недопуск персоналу постачальника до розрахункових засобів комерційного обліку (згідно з п. 5.5.5 ПРРЕЕ та п. 6.1.1 ККОЕЕ), на що дія зазначеного мораторію не поширюється.
Щодо надання «Акту про відключення»:
АТ «Харківобленерго» зазначає, що чинним законодавством складання документа з назвою «Акт про відключення» не передбачено, а процедура фіксується внутрішнім розпорядчим документом - завданням на відключення.
Відповідач наголошує, що АТ «Харківобленерго» діяло виключно у межах чинного законодавства, а відновлення електропостачання до домоволодінння можливе лише після усунення споживачем причин відключення та отримання відповідного звернення від ПрАТ «Харківенергозбут».
Просила відмовити повністю у задоволенні позову ОСОБА_1 
25.03.2026 ОСОБА_1 подала до суду відповідь на відзив АТ «Харківобленерго», у якій висловила незгоду з позицією відповідача, вважає її необґрунтованою та просила відхилити такі доводи відзиву з огляду на таке:
Позивач вказує, що наданий відповідачем розрахунок заборгованості базується на зафіксованому станом на грудень 2025 року показнику лічильника - 118 573 кВт·год. Разом з тим, надані позивачем фотоматеріали фіксації приладу обліку, що надсилалися контролеру, свідчать, що навіть станом на березень 2026 року фактичний показник лічильника становив 118 221 кВт·год. На думку позивача, це беззаперечно доводить факт штучного завищення та недостовірності обсягів споживання, які стали підставою для формування боргу.
Позивачка заперечує твердження відповідача про недопуск персоналу та вважає Акт про недопуск № 53/13 від 31.12.2025 року завідомо неправдивим. На підтвердження відсутності будь-яких перешкод для здійснення комерційного обліку позивач посилається на електронну переписку в месенджері «Viber» з контролером за адресою домоволодіння. Вказана комунікація доводить, що показники та фотофіксація лічильника надавалися споживачем регулярно. На переконання позивача, Акт про недопуск був штучно створений відповідачем виключно з метою обходу дії мораторію на відключення, встановленого Постановою КМУ № 206.
Зазначає, що твердження АТ «Харківобленерго» про відключення споживача виключно через «недопуск» спростовується матеріалами справи. Зокрема, у самій Заявці на відключення № 556/05-01 чітко відображено суму заборгованості в розмірі 140 347,61 гривень. Позивач вважає, що внесення суми боргу до розпорядчого документа свідчить про притворність дій відповідача та підтверджує, що реальною причиною відключення є саме стягнення спірного боргу в обхід закону.
Позивачка наголошує на порушенні порядку відключення, оскільки у наданому відповідачем «Завданні» від 28.01.2026 року відсутній підпис споживача чи свідків. Внаслідок неповідомлення про точний час проведення робіт позивач була позбавлена можливості реалізувати свої процесуальні права та захистити інтереси на місці.
ОСОБА_1 вказала, що підтримує позовні вимоги у повному обсязі та просила суд визнати дії АТ «Харківобленерго» протиправними.
26.03.2026 року через підсистему «Електронний суд» відповідач ПрАТ «Харківенергозбут» подала відзив на позовну заяву, у якому висловив повну незгоду з позовними вимогами ОСОБА_1 та просила відмовити у задоволенні таких з огляду на такі обставини: 
Відповідач зазначає, що з 01.01.2019 року є постачальником універсальних послуг на території Харківської області. Публічний договір про постачання електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 (особовий рахунок № НОМЕР_1 ) є укладеним шляхом акцептування (фактичного споживання та оплати рахунків).
Договір було оформлено на прізвище ОСОБА_2 .. Попри те, що позивач змінила прізвище на « ОСОБА_3 », вона в порушення п. 13.9 Договору та п. 1.2.15 ПРРЕЕ не повідомила постачальника про зміну персональних даних у місячний строк. Через це договір продовжує діяти на ім`я ОСОБА_2 , а самостійно змінити відомості без звернення споживача товариство не має правових підстав. 
Щодо підстав припинення постачання електричної енергії, представник ПрАТ «Харківенергозбут» наголосила, що припинення електропостачання відбулося на законних підставах через недопуск персоналу постачальника до приладу обліку для візуального зняття показів, що є порушенням пп. 13 п. 5.5.5 ПРРЕЕ та п. 6.1.1 ККОЕЕ.
Так, 24.10.2025 року представники товариства не були допущені до лічильника, у зв`язку з чим споживачу поштою було направлено повідомлення про дату наступного виїзду - 31.12.2025 року. Під час повторного виїзду 31.12.2025 року доступ знову не був наданий, через що складено Акт про недопуск № 14/530000080321 у статусі Електропостачальника (згідно з п. 6.2.6 ККОЕЕ). Складений акт став легітимною підставою для направлення оператору системи розподілу (АТ «Харківобленерго») заяви на відключення. 
Відповідач вказує, що процедура відключення була повністю дотримана: 31.12.2025 року на адресу позивача було направлено письмове попередження № 53/13 про заплановане припинення постачання (не менше ніж за 10 робочих днів до дня відключення), яке споживач проігнорував.
Посилання позивача на дію мораторію відповідно до Постанови КМУ № 206 відповідач вважає безпідставними, оскільки цей нормативно-правовий акт забороняє припинення послуг за заборгованість, тоді як у даній справі підставою є недопуск до приладу обліку. Наявність суми боргу в Заявці на відключення відповідач пояснює вимогами п. 11.5.12 Кодексу систем розподілу щодо обов`язкової ідентифікації параметрів споживача, а не безпосередньою причиною відключення. 
Щодо наявності заборгованості та вимоги про її перерахунок:
Товариство зазначає, що заборгованість позивача за період з 01.11.2022 по 01.03.2025 року у розмірі 90 025,20 гривень підтверджена рішенням Дергачівського районного суду від 02.10.2025 року у справі №619/3428/25, яке за результатами апеляційного перегляду залишено без змін та набрало законної сили 03.02.2026 року. Вказаний борг позивачем не сплачено.
Крім цього, у ОСОБА_1 існує неоплачена заборгованість за інші періоди (з 01.01.2022 по 01.11.2022 та з 01.03.2025 по 01.03.2026), а загальна сума боргу за особовим рахунком становить 129 245,04 гривень. 
Вимогу позивача про зобов`язання здійснити перерахунок боргу відповідно до рішення апеляційного суду відповідач вважає незаконною, оскільки судовими рішеннями у справі № 619/3428/25 на ПрАТ «Харківенергозбут» не покладалося жодних обов`язків щодо проведення перерахунків. 
На думку відповідача, поданням цього позову та спробами заблокувати стягнення коштів через заходи забезпечення позову, позивач зловживає своїми правами та намагається уникнути цивільно-правової відповідальності за неоплачену електроенергію, що негативно впливає на стабільність ринку енергетики. 
З огляду на це, ПрАТ «Харківенергозбут» просило повністю відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 .
26.03.2026 ОСОБА_1 подала відповідь на відзив другого відповідача ПрАТ «Харківенергозбут», у якій заперечує проти його доводів та вважає їх безпідставними.
Пояснила, що позивач зазначає, що відповідач навмисно приховав від суду Лист НКРЕКП № 15747/20.2/9-26 від 12.03.2026 року. Вказаним документом Регулятор офіційно встановив, що Акт про недопуск № 14/530000080321 від 31.12.2025 року є недійсним, оскільки його складено з грубим порушенням п. 6.2.7 Кодексу комерційного обліку (відсутній обов`язковий підпис представника оператора системи розподілу). Крім того, НКРЕКП зобов`язала ПрАТ «Харківенергозбут» ініціювати відновлення електроживлення позивача. Таким чином, легітимна підстава для припинення послуг відсутня.
Твердження про «недопуск» повністю спростовується щомісячною наявністю у відповідача точних показів лічильника та регулярним наданням фотофіксації приладу обліку контролеру в месенджері «Viber», що свідчить про наявність постійного доступу. «Недопуск» був штучно вигаданий відповідачами як привід для уникнення дії мораторію, встановленого Постановою КМУ № 206.
Звернула увагу суду на те, що відповідач у відзиві підтвердив факт отримання заяви позивача про реструктуризацію боргу, однак відповіді на неї не надав, що свідчить про обрання тактики силового тиску замість врегулювання спору у правовому полі. Позивач зазначає, що через протиправні дії відповідачів у період морозів (-23°C) вона була змушена власними силами рятувати малолітню дитину та матір (особу з інвалідністю І групи) від замерзання, шляхом придбання палива та забезпечення роботи генератора.
Клопотання ПрАТ «Харківенергозбут» про перехід від спрощеного до загального позовного провадження позивач вважає зловживанням процесуальними правами, яке спрямоване виключно на затягування розгляду справи та збільшення її щоденних витрат на альтернативне енергозабезпечення.
На підставі викладеного позивач просила долучити лист НКРЕКП до матеріалів справи, відхилити клопотання про перехід до загального провадження та задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.
У клопотанні поданому від 07.04.2026, представник ПАТ «ХАРКІВЕНЕРГОЗБУТ» просила суд визнати дії ОСОБА_1 , щодо звернення до Дергачівського районного суду Харківської області з позовною заявою у справі № 619/1467/26 - зловживанням процесуальними правами та повернути ОСОБА_1 позовну заяву у справі № 619/1467/26.
Відповідач зазначає, що позовна вимога ОСОБА_1 про зобов`язання здійснити перерахунок заборгованості згідно з рішенням апеляційного суду є очевидно безпідставною та має штучний характер. 
Рішенням Дергачівського районного суду від 02.10.2025 року та постановою Харківського апеляційного суду від 03.02.2026 року у справі № 619/3428/25 позовні вимоги ПрАТ «Харківенергозбут» про стягнення з ОСОБА_1 боргу у розмірі 90 025,20 грн були задоволені повністю. Вказані рішення набрали законної сили, і суди не покладали на постачальника жодних обов`язків щодо проведення перерахунків.
Наголосила, що включаючи таку вимогу до нового позову та одночасно подаючи касаційну скаргу у справі № 619/3428/25, позивач недобросовісно намагається ініціювати прихований перегляд судових рішень, які вже набрали законної сили.
Товариство стверджує, що позивач умисно вводить суд в оману, повторюючи у всіх заявах тези про те, що її будинок було відключено від електромережі за заборгованість, з метою штучного застосування мораторію (Постанови КМУ № 206).
На думку відповідача, ОСОБА_1 достеменно знала, що фактичною і єдиною причиною відключення є саме «недопуск персоналу до приладу обліку», що підтверджується наявною в матеріалах справи копією відповіді Департаменту ЖКГ та ПЕК Харківської ОДА від 26.02.2026 року № 05-04/Н-195у на її власне звернення, де їй було детально роз`яснено поетапні дії працівників через недопуск.
Відповідач посилався на п. 7.11 розділу VII ПРРЕЕ, вказавши, що відкриття судового провадження після фактичного здійснення відключення не є автоматичною підставою для його скасування, якщо споживач завчасно не надав ухвалу про відкриття справи до дня відключення.
ПрАТ «Харківенергозбут» вважає, що дії позивача спрямовані не на захист порушеного права, а на досягнення сторонніх цілей - ухилення від виконання судового рішення про стягнення боргу та безпідставне перевантаження суду штучними спорами, що свідчить про умисну недобросовісність та є підставою для повернення позову згідно з ч. 3 ст. 44 ЦПК України.
07.04.2026 від ОСОБА_1 до суду надійшло клопотання, у якому позивач просила відхилити вимоги відповідача, визнати його дії зловживанням процесуальними правами та застосувати до такого заходи процесуального примусу у вигляді штрафу. Заперечення обґрунтовані такими судовими доводами:
ОСОБА_1 зазначила, що відповідач ПрАТ «Харківенергозбут», наполягаючи у клопотанні від 07.04.2026 року на «законності» припинення послуг, умисно приховав від суду важливі обставини. Надана позивачем копія відповіді ПрАТ «Харківенергозбут» від 31.03.2026 року № 01-35/2798 свідчить, що відповідач на момент звернення до суду достеменно знав про висновки НКРЕКП щодо недійсності акта про недопуск. Подання завідомо неправдивих відомостей про правомірність своїх дій та замовчування рішень Регулятора позивач вважає прямим порушенням вимог ст. 44 ЦПК України.
Твердження відповідача про «штучність» позову спростовуються тривалим порушенням прав споживача. Позивач та її родина (зокрема малолітня дитина та особа з інвалідністю І групи) з 28.01.2026 року перебувають в умовах повної відсутності електропостачання, що створює нестерпні побутові умови та змушує позивача зазнавати суттєвих матеріальних втрат на придбання пального для альтернативних джерел живлення (генератора). Позов, спрямований на відновлення життєво необхідного ресурсу, повністю відповідає завданням цивільного судочинства.
Позивач вказує на недобросовісну поведінку відповідача, яка полягає в офіційній відмові виконувати припис НКРЕКП від 12.03.2026 року про відновлення енергоживлення об`єкта. На думку позивача, відповідач використовує судовий процес та безпідставні клопотання виключно для затягування часу та здійснення матеріального й психологічного тиску на споживача з метою примусу до сплати спірних сум заборгованості.
Враховуючи умисний характер дій відповідача, спрямованих на триваюче порушення прав споживача та затягування розгляду справи, позивач просить суд відмовити у задоволенні клопотання ПрАТ «Харківенергозбут» від 07.04.2026 року та накласти на відповідача штраф за зловживання процесуальними правами на підставі ст. 148 ЦПК України.
У додатках до клопотання ОСОБА_1 додано лист ПАТ «Харківенергозбут», щодо відключення за недопуск до ЗКО, відповідно до якого позивачці товариством було роз`яснено, що споживання електроенергії до її домоволодіння було припинено виключно через повторний «недопуск представників енергокомпанії до розрахункових засобів комерційного обліку (лічильника)» для візуального зняття показів. 
Також у цьому листі відображена така хронологія та процедура дій відповідача: 24.10.2025 - здійснено перший виїзд на об`єкт, під час якого споживач не надала доступу до лічильника. Після цього їй поштою було направлено офіційне повідомлення з пропозицією узгодити дату наступного візиту. 31.12.2025 - проведено повторний виїзд, де доступ знову не був забезпечений. На місці було складено Акт про недопуск №14/530000080321. 28.01.2026, на підставі такого Акта про недопуск (згідно з вимогами п. 6.2.8 ККОЕЕ та п. 7.5 ПРРЕЕ) та після попередження за 10 робочих днів, ОСР (АТ «Харківобленерго») здійснив фактичне відключення об`єкта.
Окремо у цьому листі постачальник електроенергії зазначає, що станом на 01.03.2026 року за особовим рахунком споживача існує велика неоплачена заборгованість у сумі 129 245,04 гривень, яка накопичувалася з лютого 2022 року. Проте енергокомпанія наголошує, що наявність боргу не була прямою правовою підставою для відключення, а процедура була ініційована саме через фіксацію недопуску контролерів.
08.04.2026 року через підсистему «Електронний суд» відповідач ПрАТ «Харківенергозбут» подав заперечення, у яких висловив незгоду з доводами позивача, викладеними у відповіді на відзив та клопотанні про накладення штрафу. Відповідач зазначає, що твердження позивача про умисне приховування від суду Листа НКРЕКП № 15747/20.2/9-26 від 12.03.2026 року є безпідставними та надуманими, оскільки позивачем не доведено, яке саме її процесуальне право було порушено та яким чином це перешкоджає розгляду справи по суті. Відповідач наголошує, що його дії повністю відповідають завданням цивільного судочинства, у зв`язку з чим підстави для застосування до товариства заходів процесуального примусу у вигляді штрафу відсутні. Натомість відповідач підтримує свої попередні доводи про наявність у діях позивача ознак зловживання процесуальними правами та штучного перевантаження роботи суду.
Посилаючись на практику Київського апеляційного суду щодо визначення «зловживання правами», відповідач знову підкреслює, що саме дії ОСОБА_1 мають ознаки штучності. Вказує, що позивач намагається використати судову систему для створення перешкод для стягнення з неї законного боргу і безпідставно перевантажує роботу суду.
Просила відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про застосування заходу процесуального примусу та накладення штрафу за зловживання процесуальними правами, ткож просила відмовити у задоволенні позовних вимог.
09.04.2026 ОСОБА_1 у заяві-запереченнях на клопотання про визнання подання позовної заяви зловживанням процесуальними правами просила відмовити ПрАТ «Харківенергозбут» у задоволенні клопотання про визнання позову зловживанням правами та продовжити розгляд справи № 619/1467/26 по суті. Також зазначила, що даний позов стосується виключно незаконності процедури відключення на підставі недійсного акта. Відповідач намагається змістити акценти на питання боргу, щоб приховати власне порушення ПРРЕЕ.
У додатках позивачка надала лист Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) від 12.03.2026 року, виданий за результатами розгляду скарг ОСОБА_1 , з якого вбачається, що належним державним регулятором встановлено, що Акт про недопуск № 14/530000080321 від 31.12.2025 року, який став підставою для припинення електропостачання позивачу, складено з грубим порушенням ліцензійних умов та пункту 6.2.7 глави 6.2 розділу VI Кодексу комерційного обліку електричної енергії, за відсутності обов`язкового підпису представника оператора системи розподілу (АТ «Харківобленерго»). З огляду на протиправність процедури відключення, НКРЕКП офіційним приписом зобов`язала ПрАТ «Харківенергозбут» негайно ініціювати відновлення електроживлення об`єкта споживача за рахунок ініціатора відключення. Окрім того, Регулятор наголосив на чинності мораторію, встановленого Постановою КМУ № 206, щодо заборони відключення населення за заборгованість на територіях, де ведуться (велися) бойові дії.
У додатковий поясненнях у справі від 10.04.2026, щодо спростування маніпуляцій Позивача та підтвердження добросовісності Відповідача, ОСОБА_1 , підтвердила обставини, викладені рініше: щодо добровільного погашення та «зловживання правами»; щодо ігнорування приписів НКРЕКП; щодо приховування спроб досудового врегулювання; реальність проти вигадок РЕС. Також вказала, що вона готова до конструктивного вирішення спору (подання на розстрочку, часткова оплата).
10.04.2026 через підсистему «Електронний суд» від представника відповідача АТ «Харківобленерго» надійшли заперечення на відповідь на відзив, у яких відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Заперечення вмотивовані тим, що позивачем не надано доказів фальсифікації показників лічильника; навпаки, надані нею фотоматеріали та дані з мобільного додатка підтверджують показники «119221». Відповідач вказує на відсутність належних доказів безперешкодного допуску контролерів до приладу обліку , оскільки надані скріншоти листування не дозволяють ідентифікувати особу. Також зазначено, що постанова КМУ № 206 не забороняє відключення послуг у разі недопуску персоналу до лічильника. Припинення електропостачання 28.01.2026 було здійснено ОСР від ПЛ 0.4 на підставі заявки постачальника ПрАТ «Харківенергозбут» саме через недопуск , про що позивача було попереджено заздалегідь. Складання окремого «акта про відключення» чинним законодавством не передбачено. Оскільки станом на дату подання заперечень від постачальника не надходило заяв про відновлення живлення у зв`язку з усуненням порушень , а лист НКРЕКП від 12.03.2026 не містить зобов`язань щодо негайного підключення, дії ОСР є правомірними. Крім того, на заяву позивача про реструктуризацію боргу від 17.02.2026 АТ «Харківобленерго» надало відповідь від 26.02.2026 , роз`яснивши, що з 01.01.2019 товариство здійснює виключно розподіл електроенергії , а питання розрахунків належать до компетенції постачальника.
До відповіді на відзив АТ «Харківобленерго» було долучено копію листа Дергчівського РРЕ за вихідним №66РРЕ/33-276 від 26.02.2026, адресованого ОСОБА_1 щодо результатів розгляду звернення, відповідно до якого вбачається, що цей лист за своєю суттю є відповіддю на звернення позивачки від 17.02.2026 щодо укладення договору про реструктуризацію заборгованості. У ньому начальник Дергачівського РРЕ Дмитро Драгун роз`яснює ОСОБА_1 таке: з 01.01.2019 року відбулося відокремлення функцій розподілу від функцій постачання електроенергії. АТ «Харківобленерго» здійснює виключно розподіл і не має повноважень виставляти рахунки чи укладати договори реструктуризації боргів. Постачальником універсальної послуги є ПрАТ «Харківенергозбут». Відключення будинку позивачки, яке відбулося раніше, було здійснено ОСР на підставі заявки постачальника ПрАТ «Харківенергозбут». Відповідно до п. 11.5.12 Кодексу систем розподілу, ОСР не розглядає заперечення споживачів щодо неправомірності дій постачальника. Позивачці рекомендовано звернутися з питань боргу безпосередньо до ПрАТ «Харківенергозбут».
11.04.2026 від позивачки ОСОБА_1 надійшла заява (пояснення) щодо заперечень відповідача АТ «Харківобленерго» від 10.04.2026. Позивачка зазначає, що твердження АТ «Харківобленерго» про її обізнаність щодо відключення електропостачання, яке відбулося 28.01.2026, не відповідають дійсності, оскільки на той момент сума заборгованості була предметом судового розгляду, рішення в якому ухвалено лише 03.02.2026. Твердження про недопуск контролерів позивачка вважає безпідставними, оскільки перевірки лічильника проводяться регулярно, зокрема остання відбулася 29.03.2026, а жодних актів про недопуск за останні місяці відповідачами не складалося. Також позивачка вказує на неправомірність відключення, посилаючись на результати перевірки НКРЕКП, якою встановлено порушення порядку припинення електропостачання та визнано акт недійсним. Доводи відповідачів про неотримання звернень щодо реструктуризації боргу вважає спростованими наявними у справі доказами реєстрації її листів із вхідними номерами. ОСОБА_1 наголошує на своїй добросовісній поведінці як споживача, оскільки вона пропонувала реструктуризацію та вже розпочала добровільне виплачування встановленого судом боргу, надавши відповідні квитанції. Заходи щодо автономного забезпечення життєдіяльності будинку позивачка називає вимушеними задля забезпечення умов проживання неповнолітньої дитини та матері з інвалідністю І групи в умовах неправомірного знеструмлення. На підставі викладеного позивачка просить суд врахувати її доводи та застосувати до відповідачів процесуальні санкції за введення суду в оману.
13.05.2026 ПАТ «Харківенергозбут» надіслав до суду рішення Лозівського міськрайонного суду Харківської області (справа № 629/742/26), просив долучити таке рішення до матеріалів справи, посилаючись на те, що підстави та предмет позову у справі № 629/742/26 є аналогічним до цієї справи № 619/1467/26. Пояснив, що відповідно тієї справи споживач просив визнати незаконними дії щодо припинення постачання електричної енергії за ініціативою ПрАТ «Харківенергозбут» у зв`язку з не допуском представників ПрАТ «Харківенергозбут» до засобу комерційного обліку споживача. За результатами розгляду вищевказаної справи Лозівським міськрайонним судом Харківської області ухвалено рішення від 07.05.2026, у якому у задоволені позовної заяви споживача було відмовлено повністю.
Того ж дня 13.05.2026 ОСОБА_1 надіслала до суду заперечення на додаткові пояснення ПрАТ «Харківенергозбут». Пояснення обґрунтовані тим, що посилання відповідача-2 на судову практику у аналогічних, на їхню думку, справах є безпідставними та маніпулятивними, оскільки обставини зазначеної відповідачем справи суттєво відрізняються від предмета цього спору. Позивачка наголошує, що вона не заперечує законність процедури припинення електропостачання у разі недопуску до приладів обліку в цілому, а оспорює сам факт наявності такого недопуску у її випадку. Зазначає, що відповідачами не надано жодних належних доказів (письмових повідомлень, дзвінків, фіксацій), які б підтверджували створення нею перешкод для доступу контролерів. Натомість акцентує увагу на наявності чинного припису НКРЕКП, яким за результатами перевірки встановлено протиправність дій енергопостачальників, визнано акт про відключення нікчемним та зобов`язано відповідачів відновити електропостачання, що виконано не було. Додатково вказує на розбіжності в процесуальних документах відповідачів щодо точної дати відключення. Також позивачка зазначає, що внаслідок тривалого безпідставного знеструмлення будинку (протягом чотирьох місяців) її родина, в якій проживає дитина та особа з інвалідністю І групи, перебуває у критичних побутових умовах, оскільки все життєзабезпечення оселі залежить від електроенергії. У зв`язку з цим просить суд відхилити додаткові пояснення ПрАТ «Харківенергозбут» та задовольнити позов у повному обсязі.
13.05.2026 через підсистему «Електронний суд» від позивачки ОСОБА_1 надійшли заперечення на додаткові пояснення ПрАТ «Харківенергозбут». 
Пояснення обґрунтовані тим, що посилання відповідача ПрАТ «Харківенергозбут» на судову практику в аналогічних, на їхню думку, справах є безпідставними та маніпулятивними, оскільки обставини зазначеної відповідачем справи суттєво відрізняються від предмета цього спору. 
Позивачка наголошує, що вона не заперечує законність процедури припинення електропостачання у разі недопуску до приладів обліку в цілому, а оспорює сам факт наявності такого недопуску у її випадку. 
Зазначає, що відповідачами не надано жодних належних доказів (письмових повідомлень, дзвінків, фіксацій), які б підтверджували створення нею перешкод для доступу контролерів. 
Натомість акцентує увагу на наявності чинного припису НКРЕКП, яким за результатами перевірки встановлено протиправність дій енергопостачальників, визнано акт про відключення нікчемним та зобов`язано відповідачів відновити електропостачання, що виконано не було. 
Додатково вказує на розбіжності у процесуальних документах відповідачів щодо точної дати відключення. 
Також позивачка зазначає, що унаслідок тривалого безпідставного знеструмлення будинку (протягом чотирьох місяців) її родина, в якій проживає дитина та особа з інвалідністю І групи, перебуває у критичних побутових умовах, оскільки все життєзабезпечення оселі залежить від електроенергії. 
У зв`язку з цим просить суд відхилити додаткові пояснення ПрАТ «Харківенергозбут» та задовольнити позов у повному обсязі.
Відповідно до ч. 4 ст. 268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи в судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. 
Відповідно до ст. 268 ЦПК України, датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складання повного судового рішення.
Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про часткове задоволення позову, виходячи з наступного.
Статтею 42 Конституції України встановлено, що держава захищає права споживачів, здійснює контроль за якістю і безпечністю продукції та усіх видів послуг і робіт.
Відповідно до ст. 4, 21 ЗУ «Про захист прав споживачів», держава через уповноважені органи влади гарантує право споживача на належну якість житлово-комунальних послуг, безпеку їх для життя та здоров`я, а також визначають, які дії вважаються порушенням прав споживачів (зокрема, обмеження чи припинення надання послуг без законних підстав).
Частиною 1 статті 56 та ст. 58 ЗУ «Про ринок електричної енергії», визначені загальні права та обов`язки споживачів, а також обов`язок електропостачальника забезпечувати надійне постачання електричної енергії відповідно до умов договорів та нормативно-правових актів.
Згідно зі ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до змісту ст. 11, 15 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист.
Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.
Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів викладено у ст. 16 ЦК України.
Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом і регламентує конкретні цивільні правовідносини.
Частиною першою статті 509 ЦК України передбачено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
У ч. 1 ст. 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно з ч. 1, 2 ст. 598 ЦК України зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом.
Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 525 ЦК України).
Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, ст. 77 Закону України від 13.04.2017 за № 2019-VIII «Про ринок електричної енергії», «Правилами роздрібного ринку електричної енергії», затвердженими Постановою національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14.03.2018 за № 312.
Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.
Частинами першою-четвертою статті 26 ЗУ «Про електроенергетику» передбачено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.
Згідно з ч. 1 абз. 8 ч. 2 ст. 27 ЗУ «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є порушення правил користування енергією.
Відповідно до п. 1.1.1 ПРРЕЕ правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби.
Згідно з п. 1.1.2 споживач електричної енергії - фізична особа, у тому числі фізична особа-підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання.
Відповідно до п-п 8 п. 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.
Судом встановлено та підтверджено наявними в матеріалах справи доказами, що за адресою: АДРЕСА_1 , за особовим рахунком № НОМЕР_1 , побутовим споживачем електричної енергії, що постачає ПАТ «Харківенергозбут» є ОСОБА_4 , що не заперечується позивачкою.
На території Харківської області відповідно до постанови НКРЕКП від 16 листопада 2018 року № 1446, послуги з розподілу електричної енергії надає АТ «Харківобленерго», а постачальником універсальних послуг на вказаній території обрано ПрАТ «Харківенергозбут» відповідно до постанови НКРЕКП від 26 жовтня 2018 року № 1268. Згідно з пунктом 13 «Прикінцевих та перехідних положень» Закону України «Про ринок електричної енергії», оператор системи розподілу АТ «Харківобленерго» на 01 січня 2019 року передав ПрАТ «Харківенергозбут», як постачальнику універсальних послуг, базу даних вертикально інтегрованого суб`єкта господарювання щодо споживачів, які згідно з вимогами Закону мають право на отримання універсальних послуг, зокрема й таких категорій споживачів, як побутові та малі непобутові.
Пунктом 4.12 ПРРЕЕ передбачено, що розрахунки між споживачем та електропостачальником (іншими учасниками роздрібного ринку, якщо вони беруть участь у розрахунках) здійснюються згідно з даними, отриманими від адміністратора комерційного обліку в порядку, передбаченому Кодексом комерційного обліку, про обсяги поставленої, розподіленої (переданої) та купленої електричної енергії.
Функції адміністратора комерційного обліку виконує оператор системи розподілу АТ «Харківобленерго». Тобто розрахунки за використану електроенергію з січня 2019 року проводяться на підставі показань засобу комерційного обліку (далі - ЗКО), які передаються АТ «Харківобленерго» до ПрАТ «Харківенергозбут». Зняття, внесення та корегування показань ЗКО не відноситься до функцій ПрАТ «Харківенергозбут», а належить до повноважень АТ «Харківобленерго».
Договір про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг (далі - договір) є публічним договором приєднання, який встановлює порядок та умови постачання електричної енергії виключно побутовим та малим непобутовим споживачам (далі - споживач) постачальником універсальних послуг (далі - постачальник) та укладається сторонами з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України шляхом приєднання споживача до цього договору. Умови цього договору є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.
Типовий договір про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг, комерційна пропозиція, копія ліцензії на провадження відповідної діяльності та копії інших документів ПрАТ «Харківенергозбут» розміщені на його сайті для публічного доступу: zbutenergo.kharkov.ua.
Акт про недопуск від 31.12.2025 року, який став підставою для направлення заявки на відключення, є нікчемним, оскільки він не містить підпису самого споживача, а факт відмови від підпису не засвідчений, будь-якою третьою незалежною особою. За чинними правилами комерційного обліку, у разі підписання акта лише двома представниками енергокомпанії за відсутності споживача, обов`язковим є проведення фото-, відеозйомки для підтвердження факту перешкоджання доступу. Однак, у спірному Акті відсутні будь-які відомості про проведення фотофіксації, а самі відповідачі не надали суду жодних технічних доказів недопуску. 
Окрім цього, листом НКРЕКП підтверджується, що Акт є безпідставним, а відповідачам було прямо рекомендовано негайно відновити електропостачання споживачу.
Як зазначає відповідач представники електропостачальника не були допущені 24.10.2025 до засобу обліку, що обліковує електричну енергію на об`єкті, розташованому за адресою: АДРЕСА_1 , для зняття показів засобу обліку, електропостачальником на вказану адресу було 24.10.2025 направлено засобами поштового зв`язку повідомлення про необхідність надання доступу до засобу обліку на 31.12.2025 або узгодити іншу дату для візуального зняття представнпками електропостачальника показів засобу обліку, та оскільки доступу до засобу обліку представникам електропостачальнпка не було надано у визначену дату та не було узгоджено іншу дату для зняття показів, представниками електропостачальника було складено акт про недопуск від 31.12.2025 за №14/530000080321 (далі - Акт) та попередження про припинення постачання електричної енергії від 28.01.2026, яке було направлено 31.12.2025 засобами поштового зв`язку на адресу споживача. Також, електропостачальником було надіслано оператору системи розподілу АТ «Харківобленерго» заявку на припинення електроживлення електроустановки споживача у зв`язку з недопущенням представників електропостачальника до вузла обліку електричної енергії.
За інформацією, наданою від АТ «Харківобленерго», електроживлення вказаного об`єкта було припинено представниками АТ «Харківобленерго» 28.01.2026 за ініціативою ектропостачальника.
Згідно з положення п. 5.2.1 глави 5.2 роздіпу V Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 за № 312, електропостачальник має право на безперешкодний доступ (за пред`явленням службового посвідчення) до розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживачів, для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів комерційного обліку.
При цьому положеннями п. 5.5.5 глави 5.5 розділу V ПРРЕЕ передбачено, що споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечити безперешкодний доступ представникам постачальника послуг комерційного обліку (після пред`явленням ними службових посвідчень) до розрахунків засобів комерційного обліку електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживача, для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів комерційного обліку.
Відповідно до положення пунктів 6.2.6 - 6.2.8 глави 6.2 розділу VI Кодексу комерційного обліку електрігтоої енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018 за №311, якщо уповноважені представники ППКО/оператора системи або електропостачальшжа під час відвідування об`єкта не мали доступу до вузла обліку та засобу вимірювальної техніки користувача системи, вони направляють корнстувачу системи повідомлення про дату наступного відвідування чи про необхідність самостійно передати покази засобу обліку.
Повідомлення може надаватись користувачу системи поштою рекомендованим листом або у інший спосіб, визначений договором з електропостачальником та договором з оператором снстеми або додатками до нього.
Датою отримання повідомлення є дата, підтверджена підписом одержувача, та/або дата реєстрації вхідної кореспонденції, зафіксована електронною системою передачі повідомлень, або третій день від дати отримання поштовим відділенням зв`язку, у якому обслуговується одержувач (у разі направлення рекомендованим листом), або третій робочий день з дня відправки електронного повідомлення з попггового сервера оператора системи або електропостачальника на електронну адресу споживача, шо зазначена у договорі споживача з оператором системи або електропостачальником (у разі направлення повідомлення електронною поштою). 
Якщо протягом п`яти робочих днів (для індивідуальних побутових споживачів протягом двох розрахункових періодів) з дати отримання повідомлення користувач системи без поважних причин не узгодив дату наступного відвіду`вання та не надав в узгоджену сторонами дату та час уповноваженим представникам ППКО/оператора системи/електропостачальника доступ до свого об`єкта та електроустановок для контрольного огляду, технічної перевірки, використання інших робіт, які передбачені цим кодексом, то це вважається недопуском до вузла обліку або ЗВТ та фіксується відповідним актом про недопуск. Поважними причинами неузгодження користувачем дати відвідування та/або ненадання доступу до свого об`єкта та електроустановок є об`єктивні, непереборні, істотні обставини.
Відповідно до Кодексу комерційного обліку електричної енергії (ККО), затверджений Постановою НКРЕКП № 311 від 14.03.2018, главою 6.2, 9.6 ККО визначені технічні та процесуальні вимоги до складання Акта про недопуск. Зокрема, встановлюють, що у разі відмови споживача від підпису або його відсутності, факт недопуску та проведення фото/відеофіксації (якщо акт підписується лише представниками компанії) має бути належно задокументований, інакше такий акт не може бути підставою для санкцій чи відключення.
Акт про недопуск до вузла обліку або ЗВТ складається безпосередньо під час проведення контрольного огляду, технічної перевірки, виконання інших робіт, які передбачені цим Кодексом, на об`єкті користувача системи. Акт вважається дійсним, якщо його підписали не менше двох уповноважених представників оператора систем користувач системи, а також представник ВТКО та/або сторони, яка контролює об`єкт, на якому встановлений вузол обліку або ЗВТ. У разі їх відсутності або відмови підписувати акт про недопуск в акті робиться відповідний запис. У цьому випадку акт вважається дійсним, якщо його підписали не менше двох уповноважених представників оператора системи та незаінтересована особа (за умови посвідчення цієї особи) або не менше двох уповноважених представників оператора системи, за умови підтвердження відеозйомкою факту відсутності доступу до вузла обліку та ЗВТ користувача системи.
Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, у листі від 12.03.2026 яка надана на звернення позивачки звернуто увагу на те, що Акт підписано двома представниками електропостачальника та не містить підпис уповноважених представників ОСР. У зв`язку з чим та відповідно до п. 6.2.7 глави 6.2 розділу VI ККО. Акт вважається недійсним.
У зв`язку з недотриманням електропостачальником процедури складання акту про недопуск, визначеної п. 6.2.7 глави 6.2 розділу VI ККО, ПрАТ «Харківенергозбут» має ініціювати відновлення електроживлення вказаного об`єкта (за власний рахунок) шляхом направлення відповідної заявки до ОСР.
Про результати та вжиті заходи ПрАТ «Харківенергозбут» має повідомити споживача на НКРЕКП протягом 15 робочих днів з дня отримання цього листа.
Щодо цих обставин відповідач ПрАТ «Харківенергозбут» пояснив, що у листі не зазначено, що така дія підлягає негайному виконанню.
Отже за таких обставин позов в цій частині підлягає задоволенню. 
НКРЕКП офіційно зафіксувала, що цей акт був складений з грубим порушенням вимог законодавства, а саме пункту 6.2.7 глави 6.2 розділу VI Кодексу комерційного обліку електричної енергії (ККОЕЕ). Суть порушення: На документі відсутній обов`язковий підпис представника оператора системи розподілу (АТ «Харківобленерго»). Акт містив підпис лише представника електропостачальника (ПрАТ «Харківенергозбут»), який самостійно, без залучення ОСР, не мав права фіксувати такий недопуск у такому форматі. На підставі цього Регулятор зазначив: Оскільки акт складено з порушенням ліцензійних умов та нормативних актів, він є недійсним (нікчемним) і не міг слугувати легітимною підставою для направлення заявки на відключення.
Згідно з положеннями п. 7.5 розділу VIІ ПРРЕЕ припинення повністю або частково постачання електричної енергії споживачу здійснюсться електропостачаьником за умови попередження споживача не пізніше ніж за 10 робочих днів до дня відключення у разі, зокрема, недопушення уповноважених представників електропостачальника до розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що розташовані на території споживача.
Акт підписано двома представникамн електропостачальника та не містить підписів уповноважених представників ОСР. У зв`язку з чим та відповідно до п. 6.2.7 глави 6.2 розділу VI ККО. 
Акт вважається недійсним.
У зв`язку з недотриманням електропостачальником процедури складання акту про недопуск, визначеної п. 6.2.7 глави 6.2 розділу VI ККО, ПрАТ «Харківенергозбут» має ініціювати відновлення електроживлення вказаного об`єкта (за власний рахунок) шляхом направлення відповідної заявки до ОСР.
Про результати та вжиті заходи ПрАТ «Харківенергозбут» має повідомити споживача на НКРЕКП протягом 15 робочих днів з дня отримання листа Націоної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 12.03.2026.
У зв`язку з тим, що факт правомірного відключення електропостачання 28.01.2026 до домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , за недопуск не підтвердився, а саме припинення живлення відбулося з порушенням встановленої процедури, то дії відповідачів щодо відключення електропостачання є неправомірним.
Враховуючи, що Акт про недопуск є нікчемним, дії обох відповідачів (як ініціатора ПрАТ «Харківенергозбут», так і безпосереднього виконавця АТ «Харківобленерго», який посилався на те, що є лише «руками» постачальника) щодо відключення будинку позивачки від електромережі є незаконними, а порушене право споживача на отримання послуги підлягає безумовному захисту шляхом зобов`язання АТ «Харківобленерго» відновити електропостачання.
Стосовно вимоги позивачки про зобов`язання ПрАТ «Харківенергозбут» здійснити перерахунок заборгованості згідно з рішенням апеляції від 03.02.2026 у справі № 619/3428/25 - у цій частині позову слід відмовити. 
Суд зазначає, що безпосередній перерахунок заборгованості за різні періоди не є предметом розгляду даної судової справи; сторони у своїх розрахунках посилаються на іншу суму заборгованості, виходячи з зовсім інших часових проміжків. 
Є рішення судів щодо стягнення заборгованості за певний час. 
Щодо клопотання позивачки про застосування примусу та накладення на відповідачів штрафу за невиконання вказівок та рекомендацій НКРЕКП щодо відновлення живлення - суд також не знаходить правових підстав для його задоволення. 
Оцінка дій або бездіяльності відповідачів стосовно виконання чи невиконання обов`язкових вказівок або рекомендацій органу ліцензійного контролю (Регулятора) належить до компетенції НКРЕКП і не є предметом дослідження у цій цивільній справі про захист прав споживачів.
З огляду на вищевикладене, позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню частково.
Судові витрати підлягають стягненню з відповідачів на користь держави.
Керуючись статтею 42 Конституції України; Законом України «Про захист прав споживачів»; Постановою Пленуму Верховного Суду України № 5 від 12 квітня 1996 року «Про практику розгляду цивільних справ за позовами про захист прав споживачів»; статтями 15, 16, 192, 509, 526, 530, 610, 611, 651, 655, 691, 692 ЦК України; статтями 4, 5, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 89, 128, 133, 137, 141, 178, 223, 258, 259, 263-265, 280-281, 352, 354, 355 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Харківобленерго», Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» про захист прав споживачів - задовольнити частково.
Визнати дії Акціонерного товариства «Харківобленерго» та Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» щодо припинення електропостачання 28.01.2026 до домоволодіння за адресою:  АДРЕСА_1 - незаконними.
Зобов`язати Акціонерне товариство «Харківобленерго» відновити електропостачання домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Стягнути з Акціонерного товариства «Харківобленерго», Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» на користь держави судовий збір у дольовому співвідношенні по 1 331 (одній тисячі триста тридцять одній) гривні 20 копійок з кожного.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом 30 днів з дня проголошення рішення до Харківського апеляційного суду.
Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. 
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 статті 358 цього Кодексу.
Реквізити учасників справи:
Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , місце проживання: : АДРЕСА_1 ; ел. пошта: ІНФОРМАЦІЯ_1  (є користувачем підсистеми ЄСІТС - Електронний Суд);
Відповідач: Акціонерне товариство «Харківобленерго», код ЄДРПОУ: 00131954, місцезнаходження: 61037, м. Харків, вул. Плеханівська, 149, ел. пошта: kanc@energo.kharkov.ua (є користувачем підсистеми ЄСІТС - Електронний Суд);
Відповідач: Приватне акціонерне товариство «Харківенергозбут», код ЄДРПОУ: 42206328, місцезнаходження: 61057, м. Харків, вул. Гоголя, 10, ел. пошта: kanc@ez.kharkiv.ua (є користувачем підсистеми ЄСІТС - Електронний Суд).

Суддя  В. С. Овсянніков