Справа № 521/22395/25
Номер провадження № 2/521/2539/26
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2026 року  м. Одеса
Хаджибейський районний суд м. Одеси у складі:
головуючого судді – Ганошенка С.А.
за участю секретаря судових засідань Папінян В.В.,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні у залі суду у м. Одесі матеріали цивільної справи за позовом  ОСОБА_1 до Одеської міської ради, Виконавчого комітету Одеської міської ради, Комунального підприємства «МІСЬКЗЕЛЕНТРЕСТ», Департаменту з благоустрою міста Одеської міської ради, про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, -
ВСТАНОВИВ:
30.12.2025 року позивач звернулася до суду з позовною заявою до Одеської міської ради, Виконавчого комітету Одеської міської ради, Комунального підприємства «Міськзелентрест», Департаменту з благоустрою місті Одеської міської ради про відшкодування моральної та матеріальної шкоди, а також судових витрат.
В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на те, що вона є власником автомобілю Peugeot 308, номерний знак НОМЕР_1 .
Зранку 24.10.2025 року (точний час не відомо, але у проміжку з 9.00 до 11:46) на припаркований автомобіль навпроти будинку за адресою: АДРЕСА_1 вздовж проїжджої частини АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 впала частина дерева, в результаті чого транспортний засіб отримав значні механічні пошкодження: пошкоджено дах, лобове скло, капот.
Відповідну інформацію позивач дізналась з робочого чату колег, коли одна з колег направила о 11:46 до чату фото транспортного засобу з впавши деревом біля робочого місця позивача. 
З метою фіксування факту падіння дерева, позивач звернулась до Відділу поліції № 1 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області, яке листом № 261845 -2025 від 19.11.2025 року повідомило заявницю про те, що їй рекомендовано звернутися до ОКП «Міськзелентрест» для вжиття заходів реагування або до суду щодо відшкодування матеріальних збитків. 
Для визначення матеріального збитку, заподіяного транспортному засобу, позивач 30.10.2025 року звернулася до судового експерта ОСОБА_2 . Відповідно до висновку експерта № 150-25, складеного 04.11.2025 року, вартість матеріального збитку, завданого власнику автомобіля Peugeot 308, реєстраційний номер НОМЕР_1 , пошкодженого внаслідок події, яка відбулася 24.10.2025 року, визначається рівною 286184,16 грн. Ринкова вартість автомобіля до моменту ДТП визначена рівною розміру матеріального збитку.
Ринкова вартість автомобіля Peugeot 308, реєстраційний номер НОМЕР_1 , з урахуванням аварійних пошкоджень, внаслідок пошкоджень, внаслідок події, яка відбулася 24.10.2025 року, визначається рівною 123892, 46 грн. 
Ухвалою Хаджибейського районного суду м. Одеси від 31.12.2025 року відкрито провадження по даній цивільній справі, визначено проводити її розгляд в порядку загального позовного провадження, визначено дату, час та місце підготовчого судового засідання.
Ухвалою Хаджибейського районного суду м. Одеси від 29 січня 2026 року за клопотанням позивача залучено до участі у справі у якості співвідповідача – Департамент з благоустрою міста Одеської міської ради.
До суду від представника КП «Міськзелентрест» надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник просить суд відмовити у задоволені позову, з посиланням на необґрунтованість вимог, неналежність КП «Міськзелентрест» в якості належного відповідача у даній справі. Крім того зазначив, що рішенням Виконавчого комітету Одеської міської ради від 25.07.2024 № 664 «Про утримання зелених насаджень у місті Одесі» зі змінами, визначено вичерпний перелік об`єктів загального користування, що перебувають на безпосередньому утриманні КП «Міськзелентрест».
Згідно з вказаним рішенням, зелена зона на вул. Івана та Юрія Лип (від вул.
Інглезі до вул. Маршала Малиновського – 1-ша рабатка) перебуває на утриманні КП «Міськзелентрест».
Відповідно до п. 4.15. Правил благоустрою догляд за зеленими насадженнями
обмеженого користування та спеціального призначення та їх видами у місті здійснює
КП Міськзелентрест на умовах договору з балансоутримувачем, власником або
користувачем об`єктів благоустрою. Сам по собі факт перебування зеленої зони на
утриманні підприємства не є безумовним підтвердженням того, що конкретне дерево,
падіння якого стало підставою для звернення Позивача до суду, розташовувалося
саме в межах зазначеної зони утримання КП «Міськзелентрест». Позивачем не надано жодного належного та допустимого доказу, який би підтверджував фактичне місце розташування дерева, зокрема: акту обстеження місця події; фото- чи відеофіксації з місця події із прив`язкою до меж відповідної зеленої зони; матеріалів поліції або інших уповноважених органів, які б підтверджували, що подія сталася саме в межах зони обслуговування КП «Міськзелентрест».
Фактичне місце розташування дерева та його належність до конкретної зони обслуговування КП «Міськзелентрест» документально не підтверджені. Зелені насадження на баланс підприємства не передавалися. Документація щодо інвентаризації чи балансової передачі зелених насаджень по вул. Івана та Юрія Лип до КП «Міськзелентрест» не надходила.
Одеська міська рада та Виконавчий комітет Одеської міської ради надали об`єднаний відзив, в якому просять в задоволені позову відмовити у зв`язку з тим, що вони є належними відповідачами у даній справі. При цьому зазначають, що Виконавчий комітет Одеської міської ради
рішенням від 25.07.2024 року № 664 «Про утримання зелених насаджень у місті Одесі» визначив перелік об`єктів загального користування (парки, сквери, бульвари, зелені зони), розташованих у Хаджибейському, Пересипському, Київському та Приморському районах міста Одеси, утримання яких здійснюється Комунальним підприємством «Міськзелентрест», згідно з додатками 1 – 4 відповідно.
Додатком № 1 до вищезазначеного рішення визначено загального користування (парки, сквери, бульвари, зелені зони), розташованих у Хаджибейському районі міста Одеси, утримання яких здійснюється КП «Міськзелентрест». Відповідно до п. 4.16 вищезазначеного додатку зелена зона на вул. Івана та Юрія Лип (від вул. Інглезі до вул. Маршала Малиновського – (1-ша рабатка) перебуває на утриманні КП «Міськзелентрест». Підприємством, відповідальним за утримання об`єкту благоустрою комунальної власності – зеленої зони по вул. Івана та Юрія Лип у м. Одесі є утворене
Одеською міською радою підприємство – КП «Міськзелентрест», а, отже, виходячи з приписів п. 5.5 Правил № 105, саме це підприємство було відповідальним за зелені насадження, що розташовані у відповідній зеленій зоні, станом на момент падіння дерева.
Представники Департаменту з благоустрою міста Одеської міської ради до суду не з`явилися, повідомлені належним чином, відзиву на позовну заяву не надавали, заяв та клопотань до суду не надсилали.
Суд, заслухавши пояснення представників позивача та відповідачів, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що  ОСОБА_1 є власником автомобілю PEUGEOT 308, номерний знак НОМЕР_1 , що підтверджується копією Свідоцтва про
реєстрацію транспортного засобу.
Зранку 24.10.2025 року (у проміжку з 9.00 до 11:46) на припаркований автомобіль навпроти будинку за адресою: АДРЕСА_1 вздовж проїжджої частини АДРЕСА_1 впала частина дерева, в результаті чого транспортний засіб отримав значні механічні пошкодження: пошкоджено дах, лобове скло, капот.
Відповідну інформацію Позивач дізналась з робочого чату колег, коли одна з колег
направила о 11:46 до чату фото транспортного засобу з деревом, що впало, біля
робочого місця Позивача.
Позивач направила звернення до правоохоронних органів щодо зазначеної події. Для фіксації відповідної події ОСОБА_1 звернулась до Відділу поліції № 1 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області. Згідно Відповіді Відділу поліції № 1 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області № 261845-2025 від 19.11.2025 року правоохоронними органами заявниці рекомендовано звернутися до ОКП «МІСЬКЗЕЛЕНТРЕСТ» для вжиття заходів реагування або до суду щодо відшкодування матеріальних збитків.
Для визначення матеріального збитку, заподіяного транспортному засобу, позивач 30.10.2025 року звернулася до судового експерта ОСОБА_2 . Відповідно до висновку експерта № 150-25, складеного 04.11.2025 року, вартість матеріального збитку, завданого власнику автомобіля Peugeot 308, реєстраційний номер НОМЕР_1 , пошкодженого внаслідок події, яка відбулася 24.10.2025 року, визначається рівною 286184,16 грн. Вартість відновлювального ремонту, з урахуванням коефіцієнта фізичного КТЗ (його складових), автомобіля Peugeot 308, реєстраційний номер НОМЕР_1 , пошкодженого внаслідок події, яка відбулася 24.10.2025 року, визначається рівною 162291, 70 грн. Ринкова вартість автомобіля Peugeot 308, реєстраційний номер НОМЕР_1 , пошкодженого внаслідок події, яка відбулася 24.10.2025 року, визначається рівною 286184,16 грн.
Пошкоджений автомобіль залишився у власності позивача, проведення ремонтних робіт не проводилося.
Крім того, кандидатом біологічних наук, доцентом кафедри ботаніки, фізіології рослин та садово – паркового господарства Одеського національного університету імені І.І. Мечникова надано висновок, який зроблено на замовлення позивача, про те, що:
досліджуване дерево перебувало в аварійному стані до дати падіння, оскільки мало стовбурову гниль, про яку свідчить наявність плодових тіл грибів на стовбурі, тобто було таким, яке потенційно могло завдати шкоду життю, здоров`ю та майну третіх осіб і було небезпечним для оточуючих до моменту падіння, в зв`язку з чим мало бути видаленим згідно визначених правил благоустрою.
Причинно – наслідковий зв`язок між біологічним станом дерева та його падінням безпосередній: наявність гнилі стовбуру деревини призвела до руйнування деревини та втрати нею механічної міцності, що, в свою чергу призвело до зламу стовбуру.
Дерево, що обстежувалось, належить до роду тополя, для точного визначення виду в наявний період року відсутній необхідний біологічний матеріал. Стан дерева, що зламалось: з ознаками ослаблення, категорія –IV – відмираючі, через наявність плодових тіл дерево руйнівних грибів на стовбурі.
У досліджуваного дерева в стовбурі наявні термінальні стадії розвитку білої гнилі, викликаної целюлозо-руйнівними грибами, про що свідчать зруйновані клітинні оболонки та волокниста структура деревини. Наявність гнилі призвело до втрати механічної міцності деревини.
Стовбур у місцях злому мав нерівномірні краї. В той же час подібна конфігурація кори та дерева вказує на те, що означений зламаний стовбур та стовбур, який зображено на наданих фото до клопотання – є частиною одного і того самого дерева.
Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).
Суд при розгляді справи керується принципом верховенства права, розглядаючи справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, та застосовуючи при розгляді справ, зокрема, Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (ч. 1, 2 та 4 ст. 10 ЦПК України).
На підставі ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
У відповідності до вимог ч. 4 ст. 264 ЦПК України при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права,викладених у постановах Верховного Суду.
Правовідносини пов`язані із відшкодуванням майнової шкоди врегульовані Цивільним кодексом України (далі ЦК України).
Згідно з ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.
Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями чи бездіяльністю майну фізичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Згідно з ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. Тобто в деліктних зобов`язаннях передбачено презумпцію вини, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі (ч. 2 ст. 1192 ЦК України).
У п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, завдана фізичній особі, майну фізичної особи чи майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.
Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі (частина 2 статті 1192 ЦК України).
Аналіз наведених норм, з урахуванням визначених цивільно-процесуальним законодавством принципів змагальності і диспозитивності цивільного судочинства, дає підстави для висновку, що законодавством не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача у заподіянні шкоди. Разом з тим потерпілий має довести належними доказами факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також факт того, що відповідач є заподіювачем шкоди.
Виходячи з визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного судочинства, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини у завданні шкоди позивачеві.
При визначені особи, яка несе відповідальність за заподіяну позивачу матеріальну шкоду, суд враховує наступне.
З наявної у матеріалах справи копії листа Комунального підприємства
«Житлово-комунальний сервіс «Черьомушки» від 17.11.2025 року № 2393
вбачається, що згідно Переліку об`єктів загального користування (парки, сквери,бульвари, зелені зони), розташованих у Хаджибейському районі міста Одеси, затвердженого рішенням Виконавчого комітету Одеської міської ради від 25.07.2024 року, зелена зона по вул. Івана та Юрія Лип від АДРЕСА_2 утримується
КП «Міськзелентрест», в тому числі і за адресою АДРЕСА_1 .
Також, КП «Міськзелентрест» у листі від 15.12.2025 року № 6732 зазначено, що рішенням Виконавчого комітету Одеської міської ради від 25.07.2024 № 664 «Про утримання зелених насаджень у місті Одесі» зі змінами, визначено вичерпний перелік об`єктів загального користування, що перебувають на безпосередньому утриманні КП «Міськзелентрест». Згідно з вказаним рішенням, зелена зона на вул. Івана та Юрія Лип (від вул. Інглезі до вул. Маршала Малиновського – 1-ша рабатка) перебуває на утриманні КП «Міськзелентрест».
Разом з цим, у відповідь на запитання адвоката Дробінової І.В. щодо
балансоутримувача дерева, яке впало на належний Позивачу автомобіль,
КП «Міськзелентрест» повідомлено, що окремо зелені насадження (пооб`єктно) на баланс підприємства не передавалися, документація щодо інвентаризації чи
балансової передачі конкретних дерев, зазначених у запиті, до
КП «Міськзелентрест» не надходила.
Однак, з цього приводу необхідно зауважити, що у законодавстві, яке
регулює відносини з організації благоустрою населених пунктів, відсутні норми, які б передбачали передачу та знаходження безпосередньо зелених насаджень (а саме, звичайних дерев) на балансі виконавчих органів місцевого самоврядування, підприємств, установ або організацій.
В рамках вимог ч. 1 ст. 1 Закону України «Про благоустрій населених
пунктів» зелені насадження – це деревна, чагарникова, квіткова та трав`яна
рослинність природного і штучного походження на визначеній території населеного пункту.
З огляду на викладену у Законі дефініцію, дерево є зеленим насадженням.
Разом з цим, зелені насадження (у тому числі снігозахисні та протиерозійні)
уздовж вулиць і доріг, в парках, скверах, на алеях, бульварах, в садах, інших
об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на
прибудинкових територіях, - є елементами (частинами) об`єктів благоустрою (п. 2 ч. 1 ст. 21 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»).
До об`єктів благоустрою населених пунктів згідно з ст.13 Закону України
«Про благоустрій населених пунктів» належать:
1) території загального користування: а) парки (гідропарки, лугопарки,
лісопарки, парки культури та відпочинку, парки - пам`ятки садово-паркового
мистецтва, спортивні, дитячі, історичні, національні, меморіальні та інші),
рекреаційні зони, сади, сквери та майданчики; б) пам`ятки культурної та історичної спадщини; в) майдани, площі, бульвари, проспекти; г) вулиці, дороги, провулки, узвози, проїзди, пішохідні та велосипедні доріжки;
ґ) пляжі; д) кладовища; е) інші території загального користування;
2) прибудинкові території;
3) території будівель та споруд інженерного захисту територій;
4) території підприємств, установ, організацій та закріплені за ними території на умовах договору.
Багаторічні насадження не можуть розглядатись як окремий об`єкт
права власності без земельної ділянки, на якій вони знаходяться, оскільки є складовою частиною земельної ділянки.
З урахуванням вищевикладеного, дерево – є зеленим насадженням, яке уявляє собою елемент благоустрою, розташований на окремому об`єкті благоустрою. Саме відповідний об`єкт благоустрою перебуває на балансі або утриманні визначеного суб`єкта.
Суб`єктами у сфері благоустрою населених пунктів є органи державної влади та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, органи самоорганізації населення, громадяни (ст. 12 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»).
Таким чином, суд приходить до висновку, що саме КП «Міськзелентрест» здійснює утримання об`єкту благоустрою – зеленої зони за адресою: м. Одеса, вул. Юрія та Івана Лип, 22.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»
благоустрій населених пунктів – це комплекс робіт з інженерного захисту,
розчищення, осушення та озеленення території, а також соціально-економічних,
організаційно-правових та екологічних заходів з покращення мікроклімату,
санітарного очищення, зниження рівня шуму та інше, що здійснюється на території
населеного пункту з метою раціонального використання, належного утримання та
охорони, створення умов щодо захисту і відновлення сприятливого для
життєдіяльності людини довкілля.
Статтею 13 вищевказаного Закону визначені об`єкти у сфері благоустрою
населених пунктів, а саме: території загального користування, парки, рекреаційні
зони, сади, сквери та майданчики, пам`ятки культурної та історичної спадщини,
майдани.
Як вже зазначалось, вище відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 21 зазначеного Закону
елементами об`єктів благоустрою є зелені насадження (у тому числі снігозахисні
та протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, в парках, скверах, на алеях, бульварах, в
садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних
зонах, на прибудинкових територіях.
Відповідно до ст. 12 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»
суб`єктами у сфері благоустрою населених пунктів є органи державної влади та
органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, органи
самоорганізації населення, громадяни.
За змістом ч. 2 ст.10 цього Закону підприємства, установи та організації у
сфері благоустрою населених пунктів зобов`язані: утримувати в належному стані
об`єкти благоустрою (їх частини), що перебувають у їх власності або користуванні,
а також визначену правилами благоустрою території населеного пункту прилеглу
до цих об`єктів територію; утримувати в належному стані закріплені за ними на
умовах договору з балансоутримувачем об`єкти благоустрою (їх частини).
Пунктом 5.5 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах
України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10.04.2006 року № 105 визначено, що
балансоутримувач - спеціально вповноважені на конкурсних засадах державними
чи місцевими органами влади підприємства, організації, які відповідають за
утримання та збереження зелених насаджень на підпорядкованих територіях
зеленого господарства.
Відповідно до п. 2.1 вказаних Правил відповідальними за збереження зелених
насаджень і належний догляд за ними на об`єктах благоустрою державної чи
комунальної власності є балансоутримувачі цих об`єктів: на безхазяйних
територіях, пустирях – місцеві органи самоврядування.
Згідно з п. 9.1.12 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах
України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житловокомунального господарства України від 10.04.2006 року № 105, аварійне дерево -
це дерево, яке може становити загрозу для життя і здоров`я пішоходів, транспортних
засобів, пошкодити лінії електропередач, будівлі і споруди або перебуває у
пошкодженому стані внаслідок снігопадів, вітролому, урагану та інших стихійних
природних явищ чи за наявності гнилої серцевини стовбура, значної
суховершинності, досягнення вікової межі.
Згідно з п. 5.5 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах
України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10.04.2006 р. № 105, відповідальними за
збереження зелених насаджень і належний догляд за ними є: на об`єктах
благоустрою державної чи комунальної власності – балансоутримувачі цих
об`єктів; на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях -
установи, організації, підприємства; на територіях земельних ділянках, які відведені
під будівництво, - забудовники чи власники цих територій; на безхазяйних
територіях, пустирях - місцеві органи самоврядування; на приватних садибах і
прилеглих ділянках - їх власники або користувачі.
Місце настання вказаної позивачем події не є безхазяйною територією, пустирем. З наявних у матеріалах справи доказів, вбачається що 24.10.2025 року на автомобіль марки «Peugeot 308», реєстраційний номер НОМЕР_1 , впала частина дерева, яке зростає на зеленій зоні, уздовж проїжджої частини по вулиці Івана та Юрія Лип (зокрема, навпроти будинку № 22).
Ані Одеська міська рада, ані Виконавчий комітет Одеської міської ради, ані Департамент з благоустрою міста Одеської міської ради не є тим спеціалізованим підприємством – баланстоутримувачем об`єктів благоустрою зеленого господарства комунальної власності.
Крім цього, ні Одеська міська рада, ні Виконавчий комітет Одеської міської
ради, на Департамент з благоустрою міста Одеської міської ради не є балансоутримувачами елементів благоустрою – зелених насаджень, які, зокрема, зростають у зеленій зоні по вулиці Івана та Юрія Лип у місті Одесі.
В свою чергу, догляд та відповідальність за догляд елементів благоустрою
покладено на балансоутримувачів об`єктів благоустрою.
Суд звертає увагу, що Виконавчий комітет Одеської міської ради
рішенням від 25.07.2024 року № 664 «Про утримання зелених насаджень у місті
Одесі» визначив перелік об`єктів загального користування (парки, сквери,
бульвари, зелені зони), розташованих у Хаджибейському, Пересипському,
Київському та Приморському районах міста Одеси, утримання яких
здійснюється Комунальним підприємством «Міськзелентрест», згідно з
додатками 1 – 4 відповідно.
Додатком № 1 до вищезазначеного рішення визначено загального
користування (парки, сквери, бульвари, зелені зони), розташованих у
Хаджибейському районі міста Одеси, утримання яких здійснюється
КП «Міськзелентрест». Відповідно до п. 4.16 вищезазначеного додатку зелена зона
на вул. Івана та Юрія Лип (від вул. Інглезі до вул. Маршала Малиновського –
(1-ша рабатка) перебуває на утриманні КП «Міськзелентрест».
Відповідно до Статуту КП «Міськзелентрест», затвердженого рішенням
Одеської міської ради від 02.07.2025 року № 3230-VIIІ предметом діяльності
підприємства є охорона, утримання та відновлення зелених насаджень на об`єктах
благоустрою міста, що знаходяться на балансі Підприємства чи закріплені за ним.
Пункт 3.2.1. Правил благоустрою міста Одеси, затверджених рішенням
Одеської міської ради від 23.12.2011 р. № 1631-VI (із змінами та доповненнями),
передбачає порядок здійснення благоустрою та утримання територій загального
користування, а саме парків (гідропарків, парків культури та відпочинку, парків - пам`яток садово-паркового мистецтва, спортивних, дитячих, меморіальних та
інших (далі - парків), рекреаційних зон, скверів, зон зелених насаджень, скверів і
майданчиків для дозвілля та відпочинку.
Благоустрій та утримання у належному стані територій парків, рекреаційних
зон, скверів, зон зелених насаджень, майданчиків для дозвілля та відпочинку
здійснюють їх балансоутримувачі відповідно до цих Правил та інших нормативно - правових актів.
Благоустрій території парків, зон зелених насаджень, скверів, майданчиків
для дозвілля та відпочинку здійснюється відповідно до затверджених планів. До
затвердження відповідних планів благоустрій вказаних об`єктів благоустрою
здійснюється з додержанням цих Правил в порядку та обсягом, що забезпечують
рекреацію та реабілітацію осіб з обмеженими можливостями, задоволення
соціально-культурних потреб громадян, умови безпеки їх життя та здоров`я з
додержанням природоохоронного законодавства.
Благоустрій та утримання у належному стані вказаних у цьому пункті
територій включає:
- санітарне очищення: прибирання сміття, відходів, листя; встановлення урн,
щоденне та по мірі наповнення їх очищення; утримання контейнерів для сміття та
відходів, укладення договорів на їх вивезення;
- освітлення територій;
- озеленення, збереження зелених насаджень;
- відновлення території у міжсезонний період, після стихійних природних
явищ, аварій, в інших випадках;
- утримання у належному стані відповідно до цих Правил належних
балансоутримувачу будівель, споруд та їх фасадів, розташованих на території
парків, рекреаційних зон, зон зелених насаджень, скверів і майданчиків для дозвілля
та відпочинку, пішохідних доріжок, проїздів, алей з урахуванням потреб осіб з
інвалідністю;
З метою підвищення природоохоронних, естетичних, рекреаційних та інших
корисних властивостей і забезпечення належного санітарного стану на території
парків землекористувачі або підприємства, установи, організації, фізичні особи - підприємці, віданні яких перебувають ці об`єкти, здійснюють:
- забезпечення режиму роботи парків і встановлення інформаційно - охоронних, межових охоронних щитів за зразками, затвердженими в установленому
порядку та з урахуванням потреб осіб із захворюваннями опорно-рухового апарату,
зору та слуху, для інформування їх відвідувачів про межі, режим і правила
поведінки;
- догляд за територією та насадженнями, забезпечення їх належного
санітарного стану і рекреаційного благоустрою та проведення санітарних
рубок, рубок реконструкції і догляду;
- посадку цінних порід дерев і чагарників, сприяння збереженню їх самосіву
та композиції із дерев, чагарників, квітів та трав`яних газонів, а також боротьбу із
бур`янами;
- охорону, збереження, раціональне використання природних комплексів,
об`єктів парків та природних ресурсів у його межах згідно з вимогами чинного
природоохоронного законодавства.
Пунктами 4.6 - 4.8 наведених Правил благоустрою територій міста Одеси
поточне утримання скверів, бульварів, парків та інших об`єктів зеленого
господарства загального користування покладається на їх балансоутримувачів.
Усі роботи з поточного утримання зелених насаджень на територіях,
закріплених за підприємствами, установами і організаціями (незалежно від форм
власності), проводяться силами і коштами цих підприємств, установ і організацій
або на договірних засадах зі спеціалізованими підприємствами, які мають досвід у
сфері поводження із зеленими насадженнями.
Засівання газонів, висадка розсади квітників, обрізання дерев, обробка
насаджень проти хвороб і шкідників, а також забезпечення цих робіт матеріалами
на об`єктах зеленого господарства, закріплених за підприємствами, установами і
організаціями (незалежно від форм власності), проводиться силами цих
підприємств, установ і організацій або на договірних засадах зі спеціалізованими
підприємствами, які мають досвід у сфері поводження із зеленими насадженнями.
Відповідно до п. п. 1, 7 ч. 2 ст. 18 Закону України «Про благоустрій населених
пунктів» підприємства, установи та організації у сфері благоустрою населених
пунктів зобов`язані утримувати в належному стані об`єкти благоустрою (їх
частини), що перебувають у їх власності або користуванні, а також визначену
правилами благоустрою території населеного пункту прилеглу до цих об`єктів
територію та зобов`язані відшкодовувати збитки та іншу шкоду, завдану ними
внаслідок порушення законодавства з питань благоустрою, та охорони
навколишнього середовища, в порядку та розмірах, установлених законодавством
України
Одеська міська рада, як власник землі загального користування, не забезпечила контроль за
належним утримання зелених насаджень, заснованим нею КП «Міськзелентрест»
Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в
Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що
представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх
інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені
Конституцією України, цим та іншими законами.
Згідно зі ст. 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»
сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна
рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради,
а також засідань постійних комісій ради. Сесія ради є повноважною, якщо в її
пленарному засіданні бере участь більше половини депутатів від загального складу
ради.
Відповідно до п. 9 ч. 3 ст. 16 Закону України «Про місцеві вибори» загальний
склад (кількість депутатів) місцевої ради становить при чисельності виборців від
500 тисяч до 1 мільйона виборців - 64 депутати.
З наведеного вбачається, що Одеська міська рада є колегіальним органом,
який складається з 64 депутатів і відповідно до закону наділяється правом
представляти інтереси територіальної громади і приймати від її імені рішення.
Згідно з ч. 1 ст. 11 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»
виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх
створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані
радами виконавчі органи.
Відповідно до пп. 7 п. «а» ст. 30 Закону України «Про місцеве
самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів сільських, селищних,
міських рад належить власне (самоврядне) повноваження щодо організації
благоустрою населених пунктів, залучення на договірних засадах з цією метою
коштів, трудових і матеріально-технічних ресурсів підприємств, установ та
організацій незалежно від форм власності, а також населення; здійснення контролю
за станом благоустрою населених пунктів, організації озеленення, охорони зелених
насаджень і водойм, створення місць відпочинку громадян.
Втім, Одеська міська рада не є виконавчим органом ради, повноваження якого
визначені статтею 30 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду
від 04.04.2018 року у справі 2-1474/11-ц, де визначено: «Тобто, організація благоустрою
населених пунктів, визначення балансоутримувача та контроль за станом зелених насаджень належить до відання саме виконавчого органу міської ради, а тому обов`язок відшкодування заподіяної позивачу майнової шкоди, внаслідок падіння дерева, не може бути покладено на Дніпровську міську раду, як орган місцевого самоврядування».
Також у постанові від 23.01.2019 року у справі № 203/5198/15-ц Верховний
Суд зазначив: «Тобто до відання саме виконавчого органу міської ради належить організація благоустрою населених пунктів, визначення балансоутримувача та контроль за станом зелених насаджень».
Тобто, у даному випадку позивач помилково ототожнює Одеську міську раду
як колегіальний, виборний, представницький орган місцевого самоврядування із
його виконавчим органом, який є окремим органом місцевого самоврядування та
юридичною особою в силу приписів ст. 4, 11, 16 Закону України «Про місцеве
самоврядування в Україні».
Отже, безпосередньо Одеська міська рада, відповідно до законодавства,
яке регулює утримання об`єктів благоустрою та утримання зелених насаджень, в
принципі не наділена повноваженнями виступати балансоутримувачем
відповідних об`єктів благоустрою.
З цього питання Верховним Судом у постанові від 23.01.2019 року у
справі № 203/5198/15-ц зазначено наступне: «Відповідно до пункту 5.5. Правил
відповідальними за збереження зелених насаджень, належний догляд за ними є: на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів; на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях - установи, організації, підприємства; на територіях земельних ділянок, які відведені під будівництво, - забудовники чи власники цих територій; на безхазяйних територіях, пустирях -
місцеві органи самоврядування; на приватних садибах і прилеглих ділянках - їх власники або користувачі.
Таким чином, балансоутримувачем зелених насаджень є уповноважене органами місцевого самоврядування підприємство, яке відповідає за утримання та збереження зелених насаджень.
Підпунктом 7 пункту а частини першої статті 30 Закону України «Про місцеве самоврядування» передбачено, що до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать організація благоустрою населених пунктів, залучення на договірних засадах з цією метою коштів, трудових і матеріальнотехнічних ресурсів підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, а також населення; здійснення контролю за станом благоустрою населених пунктів, організації озеленення, охорони зелених насаджень і водойм, створення місць відпочинку громадян.
Тобто до відання саме виконавчого органу міської ради належить організація благоустрою населених пунктів, визначення балансоутримувача та контроль за станом зелених насаджень, а обов`язок з відшкодування заподіяної позивачу майнової шкоди внаслідок падіння гілки з дерева покладається саме на балансоутримувача, визначеного органом місцевого самоврядування, як відповідальну особу за стан зелених насаджень у дворі біля будинку АДРЕСА_1.
Задовольняючи частково позовні вимоги ОСОБА_2, стягуючи з Дніпропетровської міської ради відшкодування шкоди, завданої позивачу, суди не встановили причинно-наслідкового зв`язку між пошкодженням належного позивачу автомобіля та бездіяльністю Дніпропетровської міської ради, вважаючи її належним відповідачем у справі.
Висновки суду першої інстанції про те, що зелені насадження знаходяться на території, що є комунальною власністю, а тому міська рада як орган місцевого самоврядування є належним відповідачем у справі, є передчасними та не відповідають наведеним нормам матеріального права».
Тобто, покладення на Одеську міську раду обов`язку відшкодовувати збитки
виключно із тієї підстави, що земельна ділянка, на якій знаходяться зелені
насадження, є комунальною власністю, є безпідставними і суперечить позиції
Верховного Суду, яка вказує, що балансоутримувачем зелених насаджень є
уповноважене органами місцевого самоврядування підприємство, яке відповідає за
утримання та збереження зелених насаджень і жодним чином не може бути міська
рада, оскільки є органом владних повноважень, який визначає таких
балансоутримувачів у певних випадках у встановленому порядку.
У спірних правовідносинах вирішальним є визначення особи, що здійснює функції утримання конкретної території, на якій розташовані зелені насадження – зелена зона по вул. Івана та Юрія Лип.
Згідно з ч. 1 ст. 15 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»
органи державної влади та органи місцевого самоврядування можуть утворювати
підприємства для утримання об`єктів благоустрою державної та комунальної
власності.
Відповідно до п. 2.1 Статуту КП «Міськзелентрест» метою створення
Підприємства є задоволення суспільних та господарських потреб територіальної
громади міста у сфері благоустрою шляхом здійснення виробничої, торговельної та
іншої господарської діяльності в порядку, передбаченому чинним законодавством
України.
Підпунктом 2.2.1 п. 2.2 Статуту передбачено, що предметом діяльності
підприємства є охорона, утримання та відновлення зелених насаджень на об`єктах
благоустрою міста, що знаходяться на балансі Підприємства чи закріплені за ним.
Отже, підприємством, відповідальним за утримання об`єкту
благоустрою комунальної власності – зеленої зони по вул. Івана та Юрія Лип у
м. Одесі є утворене Одеською міською радою підприємство –
КП «Міськзелентрест», а, отже, виходячи з приписів п. 5.5 Правил № 105, саме
це підприємство було відповідальним за зелені насадження, що розташовані у
відповідній зеленій зоні, станом на момент падіння дерева.
Відповідно до положень ст. 176 Цивільного кодексу України держава,
Автономна Республіка Крим, територіальні громади не відповідають за
зобов`язаннями створених ними юридичних осіб, крім випадків, встановлених
законом.
Як раніше зазначалось, Одеська міська рада є колегіальним органом, який
складається з 64 депутатів і відповідно до закону наділяється правом представляти
інтереси територіальної громади і приймати від її імені рішення.
Згідно із п. 1.4 - 1.5 Статуту КП «Міськзелентрест» - це підприємство є
юридичною особою, має відокремлене майно, самостійний баланс, рахунки в
установах банків, печатку зі своїм найменуванням та ідентифікаційним кодом,
штампи, фірмовий знак, бланки організаційно-розпорядчої документації, необхідні
для організації своєї роботи.
Підприємство здійснює свою діяльність на принципах комерційного
розрахунку та власного комерційного ризику, з правом вільного найму працівників.
Відповідно до Статуту засновником Підприємства є Одеська міська рада (далі
– Засновник).
У пункті 1.6 Статуту зазначено, що Засновник не несе відповідальність за
зобов`язаннями Підприємства. Підприємство не несе відповідальності за
зобов`язаннями Засновника.
Крім того, відповідно до пп. 3.1.1 – 3.1.4 п. 3.1. Статуту до виключної
компетенції Засновника відноситься: затвердження статуту Підприємства, внесення
змін до нього; прийняття рішення про припинення діяльності Підприємства;
надання згоди на вступ Підприємства, як засновника (учасника), до інших
підприємств (господарських товариств); зміна розміру статутного капіталу
Підприємства.
Таким чином, КП «Міськзелентрест» є комунальним унітарним
підприємством, створеним територіальною громадою м. Одеси в особі Одеської
міської ради, має статус юридичної особи, якій належить відокремлене майно,
самостійний баланс, рахунки в установах банку, та за зобов`язаннями
якої, відповідно до чинного законодавства та Статуту, орган місцевого
самоврядування – Одеська міська рада, її органи та організації не відповідають, як і
підприємство не відповідає за зобов`язання органу місцевого самоврядування –
Одеської міської ради.
Відповідно до п. 3.2 Статуту розпорядженням міського голови призначаються уповноважений орган для здійснення контролю за ефективністю діяльності Підприємства.
Відповідно до розпорядження Одеського міського голови № 441
від 27.05.2019 року «Про призначення уповноважених органів для здійснення
контролю за ефективною діяльністю комунальних підприємств» (із змінами),
відповідно до ст. 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», з
метою підвищення ефективності управління та посилення контролю за ефективною
діяльністю комунальних підприємств призначено уповноважені органи для
здійснення контролю за ефективною діяльністю комунальних підприємств згідно з
додатком.
Вказане розпорядження наявне в загальному доступі на офіційному сайті
Одеської міської ради.
Відповідно до п. 4 додатку до вказаного розпорядження Одеського міського
голови саме Департамент міського господарства Одеської міської ради є
уповноваженим органом для здійснення контролю за ефективною діяльністю
КП «Міськзелентрест».
Крім того, не можливим є покладання обов`язку з відшкодування шкоди
заподіяної внаслідок падіння дерева на Одеську міську раду, оскільки з вказаних
підстав фактично підміняється поняття «самоврядного контролю у сфері
благоустрою населених пунктів» та ігноруються положення ст. 40 Закону України
«Про благоустрій населених пунктів».
Так, відповідно до ст. 40 Закону України «Про благоустрій населених
пунктів» самоврядний контроль у сфері благоустрою населених пунктів
здійснюється сільськими, селищними, міськими радами та їх виконавчими
органами.
Для здійснення контролю за станом благоустрою населених пунктів,
виконанням Правил благоустрою території населеного пункту, в тому числі
організації озеленення, охорони зелених насаджень і водойм, створення місць
відпочинку громадян, утримання в належному стані закріплених за
підприємствами, установами, організаціями територій, сільські, селищні, міські
ради можуть утворювати інспекції з благоустрою населених пунктів.
Пунктом 3 вказаної статті конкретно визначено чотири напрямки здійснення
самоврядного контролю, а саме:
1) проведення перевірок території;
2) розгляду звернень підприємств, установ, організацій та громадян;
3) участі в обговоренні проектів благоустрою територій населених пунктів,
іншої технічної документації з питань благоустрою і внесення відповідних
пропозицій на розгляд органів місцевого самоврядування, підприємств, установ,
організацій;
4) подання позовів до суду про відшкодування шкоди, завданої об`єктам
благоустрою внаслідок порушення законодавства з питань благоустрою населених
пунктів, Правил благоустрою території населеного пункту.
Разом з цим, з метою оптимізації діяльності виконавчих органів Одеської
міської ради у сфері благоустрою міста Одеси та підвищення ефективності
самоврядного контролю за благоустроєм міста та виконанням Правил
благоустрою території міста Одеси рішенням Одеської міської ради від
03.02.2021 року № 35-VIII створено Департамент благоустрою міста Одеської
міської ради.
Пунктом 5 вказаного рішення Одеської міської ради доручено керівникам
Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради та
Департаменту міського господарства Одеської міської ради з урахуванням
пунктів 1, 2 цього рішення підготувати проекти рішень Одеської міської ради
про затвердження положень про відповідні виконавчі органи у новій редакції з
виключенням повноважень у сфері благоустрою, що дублюються, для розгляду
на наступному засіданні Одеської міської ради.
У свою чергу, загальні положення, завдання та функції, права та обов`язки,
структура та керівництво новоствореного Департаменту передбачено
Положенням про Департамент благоустрою міста Одеської міської ради (нова
редакція), затвердженим рішенням Одеської міської ради
від 30.11.2022 року № 1006-VIII (далі за текстом – Положення № 1006-VIII).
Відповідно до зазначеного Положення № 1006-VIII Департамент є
виконавчим органом Одеської міської ради і створений відповідно до Закону
України «Про місцеве самоврядування в Україні».
Згідно з окремими приписами п. 2.1 вказаного Положення № 1006-VIII,
завданнями Департаменту є: реалізація на території міста Одеси державної та
місцевої політики у сфері благоустрою населених пунктів (пп. 2.1.1); здійснення
самоврядного контролю за станом благоустрою та утриманням території міста,
інженерних споруд та об`єктів, підприємств, установ та організацій, майданчиків
для паркування транспортних засобів, озелененням таких територій, охороною
зелених насаджень, водних об`єктів тощо (пп. 2.1.2).
Департамент відповідно до покладених на нього завдань у відповідності до
п. 2.2 Положення № 1006-VIII: здійснює координацію та контроль дій
виконавчих органів Міської ради, створених нею комунальних підприємств,
установ та організацій у сфері благоустрою (пп. 2.2.10); залучає на договірних
засадах кошти, трудові і матеріально-технічні ресурси підприємств, установ та
організацій незалежно від форм власності, а також населення для здійснення
заходів з благоустрою населених пунктів (пп. 2.2.11); приймає участь у
розробленні та забезпечує виконання програм та заходів з благоустрою та
утримання території міста у належному стані (пп. 2.2.12); погоджує відповідно
до законодавства України проєкти благоустрою території, в тому числі
комплексного, узгоджує розміщення об`єктів благоустрою, монументального і
монументально-декоративного мистецтва, проекти з питань, будівництва,
реконструкції та ремонту об`єктів та елементів благоустрою міста (пп. 2.2.14);
проводить конкурси з визначення підприємств, установ та організацій
(балансоутримувачів), відповідальних за утримання об`єктів благоустрою
(пп. 2.2.23); проводить інвентаризацію та паспортизацію об`єктів благоустрою,
розташованих на території міста, відповідно до плану, затвердженого
Виконавчим комітетом Одеської міської ради (пп. 2.2.24); розробляє схеми
благоустрою прилеглих або закріплених за суб`єктами господарювання
територій, на яких планується здійснювати роботи з благоустрою (пп. 2.2.25);
формує річний план заходів з утримання і ремонту об`єктів благоустрою (пп.
2.2.28); здійснює інші повноваження у сфері благоустрою населених пунктів,
визначені законодавством України, рішеннями Міської ради, Виконкому та
розпоряджень Міського голови (пп. 2.2.31).
Таким чином, Одеською міською радою реалізовано повноваження,
передбачені ст. 40 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», шляхом
створення відповідного виконавчого органу, який здійснює самоврядний контроль
у сфері благоустрою населених пунктів, а також на виконання приписів ст. 15
Закону України «Про благоустрій населених пунктів» створено комунальне
підприємство, основною діяльністю якого є охорона, утримання та відновлення
зелених насаджень на об`єктах благоустрою міста, що знаходяться на балансі
підприємства чи закріплені за ним. Разом з цим, саме за рішенням Виконавчого
комітету Одеської міської ради від 25.07.2024 № 664 «Про утримання зелених
насаджень у місті Одесі» зелену зону, на якій розташовано дерево, падіння якого
призвело до пошкодження транспортного засобу Позивача, передано на утримання
КП «Міськзелентрест», а отже відповідне підприємство несе відповідальність за
належне утримання даного об`єкту благоустрою.
Повністю до аналогічних висновків прийшов Верховний Суд за
результатом розгляду подібної справи № 521/11727/18 за позовом 
ОСОБА_3 до КП «Міськзелентрест», Одеської міської ради, за участю
третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні
відповідача – Виконавчого комітету Одеської міської ради, про відшкодування
матеріальної та моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я та доходу,
втраченого внаслідок ушкодження здоров`я фізичної особи-підприємця.
Згідно із встановленими судами фактичними обставинами у даній справі
внаслідок падіння дерева, яке зростало на території скверу на Соборній площі у
м. Одесі, що перебуває на утриманні КП «Міськзелентрест», було завдано
матеріальної та моральної шкоди ОСОБА_3 , який звернувся до суду із позовом
до КП «Міськзелентрест» та Одеської міської ради, за участю третьої особи –
Виконавчого комітету Одеської міської ради, про відшкодування такої шкоди.
Постановою Верховного Суду від 13.03.2024 року у справі № 521/11727/18
(провадження № 61-11814св23) задоволено частково касаційну скаргу Одеської
міської ради, скасовано рішення судів першої та апеляційної інстанцій в частині
задоволення вимог ОСОБА_3 до Одеської міської ради та ухвалено в цій
частині нове судове рішення про відмову у позові.
А саме, Верховним Судом у наведеній постанові зазначено наступне:
«112. Згідно з листом Департаменту міського господарства від 17 червня
2020 року балансоутримувач зелених насаджень, розташованих у сквері на
Соборній площі не визначений жодним рішенням виконавчого комітету Одеської
міської ради або Одеською міською радою, а згідно з рішенням виконавчого
комітету Одеської міської ради від 14 лютого 2008 року № 102 (зі змінами) площа
Соборна знаходиться на утриманні КП «Міськзелентрест».
113. Таким чином з огляду на положення частин першої та другої статті 15
Закону України «Про благоустрій населених пунктів», рішення виконавчого
комітету Одеської міської ради від 14 лютого 2008 року № 102, а також Статуту
КП «Міськзелентрест», саме воно, як створене міською радою підприємство, має
забезпечувати належне утримання зелених насаджень у сквері на Соборній площі
в м. Одесі.
114. Згідно з пунктом 2.3 Статуту КП «Міськзелентрест» на утримання
об`єктів зеленої зони, власником яких є територіальна громада, підприємство
отримує кошти з бюджету міста.
115. Відповідно до частини другої статті 28 Закону України «Про
благоустрій населених пунктів» охорона, утримання та відновлення зелених
насаджень на об`єктах благоустрою, а також видалення дерев, які виросли
самосівом, здійснюються за рахунок коштів державного або місцевих бюджетів
залежно від підпорядкування об`єкта благоустрою, а на земельних ділянках,
переданих у власність, наданих у постійне користування або в оренду, - за рахунок
коштів їх власників або користувачів відповідно до нормативів, затверджених у
встановленому порядку.
116. Однак КП «Міськзелентрест» не посилалось на те, що міська рада не
забезпечила його необхідними коштами для утримання зелених насаджень у сквері
на Соборній площі в м. Одесі.
117. Таким чином Одеська міська рада у розглядуваній справі довела
відсутність протиправності у своїх діях та відсутність вини у завданні шкоди
позивачу.
118. КП «Міськзелентрест» стверджуючи, що підприємству не
передавались на баланс або у користування земельна ділянка із зеленими
насадженнями, розташованими на Соборній площі в м. Одесі, а тільки доручено
утримувати зелені насадження, а саме: виконувати роботи з поливу, внесення
добрив, вкриття, обприскування крон дерев, догляду за ґрунтом, боротьбі з
бур`янами, обробку дупел і механічних пошкоджень, формування крон дерев і
чагарників, не надало доказів виробничого процесу утримання об`єктів
благоустрою зеленого господарства, зокрема, видалення аварійних дерев, які згідно
з пунктом 9.1.12 Правил можуть становити загрозу для життя і здоров`я
пішоходів, а також доказів проведення щорічних обстежень зелених насаджень
для виявлення аварійних дерев відповідно до пункту 9.1.11.3. Правил.
119. Такими доказами могли бути зокрема акти, які підлягають складенню за
результатами обстежень зелених насаджень балансоутримувачами об`єкта,
власником чи користувачем земельної ділянки відповідно до розділу 12 Правил.
120. Отже КП «Міськзелентрест» не довело відсутність протиправності
своєї бездіяльності та відсутність своєї вини у завданні шкоди здоров`ю позивача,
а тому має відшкодувати шкоду завдану ОСОБА_3 .
121. Вирішуючи спір суди на вказане уваги не звернули та дійшли помилкового
висновку про солідарне стягнення завданої позивачу шкоди із
КП «Міськзелентрест» та Одеської міської ради».
Велика Палата Верхового Суду у постанові від 12.10.2021 року у справі
№ 233/2021/19 (провадження № 14-166цс20) звертала увагу на те, що у кожному
випадку порівняння правовідносин і їхнього оцінювання на предмет подібності слід
насамперед визначити, які правовідносини є спірними. А тоді порівнювати права й
обов`язки сторін саме цих відносин згідно з відповідним правовим регулюванням
(змістовий критерій) і у разі необхідності, зумовленої цим регулюванням, -
суб`єктний склад спірних правовідносин (види суб`єктів, які є сторонами спору) й
об`єкти спорів. Тому з метою застосування відповідних приписів процесуального
закону не будь-які обставини справ є важливими для визначення подібності
правовідносин.
Таку подібність суд касаційної інстанції визначає з урахуванням обставин
кожної конкретної справи. Врахування слід розуміти як оцінку подібності
насамперед змісту спірних правовідносин (обставин, пов`язаних із правами й
обов`язками сторін спору, регламентованими нормами права чи умовами
договорів), а за необхідності, зумовленої специфікою правового регулювання цих
відносин, - також їх суб`єктів (видової належності сторін спору) й об`єктів
(матеріальних або нематеріальних благ, щодо яких сторони вступили у відповідні
відносини).
Враховуючи вищенаведене, за суб`єктним складом, предметом спору та
фактичними обставинами судова справа № 521/11727/18 є повністю подібною
справі № 521/22395/25, а тому висновки Верховного Суду, викладені у постанові
від 13.03.2024 року у справі № 521/11727/18, в силу приписів ч. 4 ст. 263 ЦПК
України повинні бути враховані при виборі і застосуванні норми права до спірних
правовідносин.
Що стосується зазначеного позивачем розміру матеріальної шкоди,
яка підлягає стягненню та складає 288 184 грн. 16 коп., суд зазначає наступне.
Виходячи з положень ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Враховуючи, що експертом розмір матеріального збитку був визначений в розмірі ринкової вартості автомобіля позивача до пошкодження, враховуючи відсутність проведення ремонтних робіт, а також що транспортний засіб у пошкодженому вигляді залишився у власності позивача і його вартість становить 123892,46 грн., стягненню з відповідача на користь позивача підлягає різниця між визначеною ринковою вартістю автомобіля до і після пошкодження, що становить суму 162291,70 грн.
Таким чином, суд приходить до висновків про часткову обґрунтованість заявлених позивачем вимог щодо стягнення в якості відшкодування матеріальної шкоди, завданої падінням дерева, у загальному розмірі 162291,70 грн.
Щодо стягнення з відповідача моральної шкоди у розмірі 10000,00 грн.
Статтею 23 ЦК України встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.
Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.
Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті (частина перша статті 1167 ЦК України).
Отже, за загальним правилом підставою виникнення зобов`язання про компенсацію моральної шкоди є завдання моральної шкоди іншій особі.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 01 вересня 2020 року у справі № 216/3521/16-ц зроблено висновок, що: «виходячи з положень статей 16 і 23 ЦК України та змісту права на відшкодування моральної шкоди в цілому як способу захисту суб`єктивного цивільного права, компенсація моральної шкоди повинна відбуватися у будь-якому випадку її спричинення - право на відшкодування моральної (немайнової) шкоди виникає внаслідок порушення права особи незалежно від наявності спеціальних норм цивільного законодавства».
У постанові Верховного Суду від 06 листопада 2024 року у справі № 202/10602/22 зазначено, що: «відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди; протиправність діяння її заподіювача; наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. 
Суд повинен з`ясувати, зокрема, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві майнової шкоди, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Причинно-наслідковий зв`язок між протиправним діянням заподіювача шкоди та шкодою має бути безпосереднім, тобто таким, коли саме конкретна поведінка без будь-яких додаткових факторів стала причиною завдання шкоди».
Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, при визначенні розміру відшкодування моральної (немайнової) шкоди враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому, суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.
Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню та не пов`язана з розміром цього відшкодування.
У постанові Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 464/3789/17 зазначено, що "адекватне відшкодування шкоди, зокрема й моральної, за порушення прав людини є одним із ефективних засобів юридичного захисту. Моральна шкода полягає у стражданні або приниженні, яких людина зазнала внаслідок протиправних дій. Страждання і приниження - емоції людини, змістом яких є біль, мука, тривога, страх, занепокоєння, стрес, розчарування, відчуття несправедливості, тривала невизначеність, інші негативні переживання".
Відсутність наслідків у вигляді розладів здоров`я внаслідок душевних страждань, психологічних переживань не свідчить про те, що позивач не зазнав психологічних страждань та розчарувань, а отже і не свідчить про те, що моральної шкоди не завдано.
Розмір відшкодування має бути адекватним нанесеній моральній шкоді, при цьому, відшкодування моральної шкоди не може бути засобом отримання доходу.
Звертаючись до суду з цим позовом, ОСОБА_1 зазначила, що у зв`язку з пошкодженням її майна, вона втратила спокійний сон і пережила сильні душевні хвилювання, відбулись зміни у її життєвих і суспільних стосунках через неможливість тривалий час користуватися належним їй автомобілем та позивач був змушений докладати додаткових зусиль, для відновлення своїх порушених прав. Але такі обставини не доведені стороною позивача у повному обсязі, а тому підлягають лише частковому задоволенню.
Урахувавши наведені вище обставини, дотримуючись засад справедливості, розумності та достатності, суд, доходить висновку щодо наявності правових підстав для стягнення з відповідача на користь позивача 2 000 грн. у якості відшкодування моральної шкоди, оскільки даний розмір є адекватним, розумним і справедливим та не має ознак, як непропорційності, так і ознак досягнення позивачем незаконного збагачення.
Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, у відповідності до вимог ч. 3 ст. 133 ЦПК України, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.
Згідно ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).
При поданні позову позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 3035, 51 грн. та понесено витрати на проведення експертизи у розмірі 8700,00 та послуги евакуатора в розмірі 2000,00 грн.
Таким чином, враховуючи принцип пропорційності, з відповідача на користь позивача слід стягнути 1709,46 грн. сплаченого судового збору, 8700,00 грн. понесених витрат, пов`язаних за залученням експерта та 2000,00 грн. послуги евакуатора.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 258, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд, - 
ВИРІШИВ:
Позовну заяву ОСОБА_1 до Одеської міської ради, Виконавчого комітету Одеської міської ради, Комунального підприємства «Міськзелентрест», Департаменту з благоустрою міста Одеської міської ради про відшкодування моральної та матеріальної шкоди – задовольнити частково.
Стягнути Комунального підприємства «Міськзелентрест» (код ЄДРПОУ 31185820, м. Одеса, вул. Хімічна, 3), на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 162291,70 грн.
Стягнути Комунального підприємства «Міськзелентрест» (код ЄДРПОУ 31185820, м. Одеса, вул. Хімічна, 3), на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) відшкодування моральної шкоди в 2000,00 грн.
Стягнути Комунального підприємства «Міськзелентрест» » (код ЄДРПОУ 31185820, м. Одеса, вул. Хімічна, 3), на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 витрати на висновок експерта в розмірі 8700,00 грн.
Стягнути Комунального підприємства «Міськзелентрест» » (код ЄДРПОУ 31185820, м. Одеса, вул. Хімічна, 3), на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 послуги евакуатора в розмірі 2000,00 грн.
Стягнути Комунального підприємства «Міськзелентрест» » (код ЄДРПОУ 31185820, м. Одеса, вул. Хімічна, 3), на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір в розмірі 1709,46 грн.
В іншій частині позовних вимог – відмовити.
Рішення може бути оскаржене до безпосередньо до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повний текст судового рішення складено та підписано суддею 08.06.2026 року.

Суддя Сергій ГАНОШЕНКО