Справа № 405/1453/26
провадження № 3/405/269/26

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.05.2026 	м. Кропивницький	

Подільський районний суд міста Кропивницького у складі: головуючого судді Майданнікова О.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Кропивницького РУП в Кіровоградській області, про притягнення до адміністративної відповідальності 
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , військовослужбовця військової частини НОМЕР_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , інформація щодо сімейного стану та утриманців відсутня,
за ч. 1 ст. 44 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -
встановив:
до Подільського районного суду міста Кропивницького з Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серія ВАД №486180 від 04.03.2026 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 44 КУпАП, за змістом якого встановлено: «20.02.2026 о 17 год. по вул. Яновського, 50 в м. Кропивницький, ОСОБА_1 здійснив зберігання наркотичного засобу, що згідно висновку експерта №СЕ-19/112-26/2382-НЗПРАП від 26.02.2026 містить наркотичний засіб метадон, масою 0,003 грама».
В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився. Щодо можливості розгляду справи у відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суд зазначає наступне.
За загальним правилом справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи (частина перша статті 277 КУпАП).
Згідно із частиною другою статті 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні – не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.
Статтею 268 КУпАП визначено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. При розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені частиною першою статті 44, статтями 51, 146, 160, 172-4 - 172-9, 173, частиною третьою статті 178, статтями 185, 185-1, статтями 185-7, 187 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою. У разі ухилення від явки на виклик органу внутрішніх справ або судді районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду цю особу може бути органом внутрішніх справ (Національною поліцією) піддано приводу.
ОСОБА_1 , який про день, час та місце розгляду справи, що призначався на 12.03.2026, 25.03.2026, 14.04.2026, 01.05.2026, 20.05.2026 повідомлявся належним чином, в порядку передбаченому ст. 277-2 КУпАП, - в судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив, клопотання від ОСОБА_1 про перенесення розгляду справи чи розгляд справи за його відсутності до суду не надходили.
Відповідно до повідомлення т.в.о. начальника установи полковника внутрішньої служби Артема Лазаренка від 24.03.2026 за вх.№9531, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , засуджений 07.04.2025 Малиновським районним судом м. Одеси за ч.2 ст.15 ч.4 ст.185 КК України до 5 років позбавлення волі, звільнений 06.03.2026 з державної установи «Кропивницька виправна колонія (№6)» відповідно до ст.81-1 КК України, умовно-достроково на 1 рік 10 місяців 9 днів і вибув до ВЧ НОМЕР_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 для проходження військової служби за контрактом. 
На запит суду від 01.04.2026 за вих.№10989/26 щодо проходження служби у військовій частині НОМЕР_2  ОСОБА_1 та щодо забезпечення його явки в судове засідання на 14.04.2026 о 08:40 год. для розгляду справи. 10 квітня 2026 року за вх.№12092 було отримано лист, підписаний начальником ІНФОРМАЦІЯ_3 полковником ОСОБА_2 про те, що згідно інформації з ЄДРП військовозобов`язаних та резервістів відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , останній виключений з військового обліку, як такий, що перебуває на військовій службі в Збройних Силах України. На запит ІНФОРМАЦІЯ_2 , військовою частиною НОМЕР_2 надано витяг із наказу від 07.03.2026 № 127, яким ОСОБА_1 з 07.03.2026 року прийнятий на військову службу за контрактом осіб рядового складу, зарахований до списків особового складу Збройних Сил України. 
Судом неодноразово вживались заходи до військової частини НОМЕР_2  щодо повідомлення ОСОБА_1 про дату, місце та час розгляду справи втому числі відповідно до п.п.1-5 ч. 1 ст. 336 КПК України щодо можливості здійснення судового засідання у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження). 
Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». 
Неявка до суду особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, присутність якої при розгляді справи є обов`язковою в свою чергу може стати формальною обставиною для уникнення особою правопорушника притягнення його до адміністративної відповідальності.
За наведених обставин суддя має вжити всіх заходів для вирішення справ у строки, визначені КУпАП.
Крім того, враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд має провести розгляд справ за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).
Згідно зі статтею 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
У постанові пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» зазначено, що недотримання строків розгляду цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.
Судам слід дотримуватись вимог статей 277, 277-2, 278 КУпАП під час розгляду справ про адміністративні правопорушення.
Статтею 277 КУпАП встановлено строки розгляду справи про адміністративні правопорушення і справа має бути розглянута навіть у разі порушення такого строку, а строки накладення адміністративного стягнення, передбачені статтею 38 КУпАП, не можуть бути продовжені. У зв`язку із цим підготовку до розгляду справи про адміністративне правопорушення необхідно починати у найкоротші терміни після надходження до судді протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.
Суди не повинні ігнорувати факти недотримання встановлених КУпАП вимог, що призвели до порушення строків накладення адміністративного стягнення.
У пункті 7 вказаної постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ зазначено, що судді повинні усвідомлювати особисту відповідальність за розгляд справ у встановлені законом строки, за якість розгляду справ, не допускати фактів зволікання, вживати всіх необхідних заходів з метою неухильного дотримання процесуальних строків. Строки розгляду справи не можуть вважатися розумними, якщо їх порушено через зайнятість судді в іншому процесі, призначення судових засідань із великими інтервалами, затягування з передачею справи з одного суду до іншого у встановлених законом випадках, безпідставне задоволення необґрунтованих клопотань учасників процесу, що спричинило відкладення розгляду справи на тривалий час, відкладення справи через її неналежну підготовку до судового розгляду, невжиття заходів щодо недопущення недобросовісної поведінки учасників справи тощо, оскільки наведені причини свідчать про низький рівень організації судочинства та безвідповідальне ставлення до виконання своїх обов`язків.
Враховуючи наведене, суд врахувати, що одним із завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне вирішення справи з дотриманням вимог закону, тому за таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Дослідивши матеріали справи та оцінивши всі докази у справі, як кожен окремо так і в сукупності, всебічно, повно і об`єктивно встановивши всі обставини справи, суд приходить до висновку про закриття провадження у справі, виходячи з наступного.
Завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення відповідно до ст. 245 КУпАП, зокрема, є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Відповідно до вимог ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.
Під час дослідження в судовому засіданні матеріалів справи судом встановлено невідповідність суті викладеного в протоколі порушення кваліфікації дій особи. З протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що у вину ОСОБА_1 ставиться те, що 20.02.2026 о 17 год. по вул. Яновського, 50 в м. Кропивницький, ОСОБА_1 здійснив зберігання наркотичного засобу, що згідно висновку експерта №СЕ-19/112-26/2382-НЗПРАП від 26.02.2026 містить наркотичний засіб метадон, масою 0,003 грама. 
Таке формулювання, яке зазначене у протоколі, є неконкретним і незрозумілим, оскільки не відображає усіх ознак правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.44 КУпАП.
При цьому КУпАП не передбачено можливості перекваліфікації дій порушника або внесення доповнень, при розгляді матеріалів справи про адміністративне правопорушення судом. 
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 ставиться у вину вчинення адміністративного правопорушення, відповідальність за яке, передбачена ч. 1 ст. 44 КУпАП.
Частиною 1 статті 44 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за незаконні виробництво, придбання, зберігання, перевезення, пересилання наркотичних засобів або психотропних речовин без мети збуту в невеликих розмірах.
Об`єктом даного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони здоров`я населення та у сфері державного регулювання обігу наркотичних засобів або психотропних речовин.
Об`єктивна сторона правопорушення полягає у незаконному виробництві, придбанні, зберіганні, перевезенні, пересиланні наркотичних засобів або психотропних речовин без мети збуту в невеликих розмірах (формальний склад).
Суб`єкт адміністративного правопорушення - загальний (фізична осудна особа, яка досягла 16-ти років).
Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі умислу.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в ст.62 Конституції України презумпції невинуватості.
Відповідно до статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи повинні тлумачитися на її користь.
Суддя не вправі самостійно вносити доповнення, зміни у протоколи про адміністративні правопорушення, витребувати додаткові докази у справі, оскільки це є недопустимим, що буде свідчити про необ`єктивність, упередженість судді при розгляді справи, порушенням права на захист, рівності сторін процесу.
Крім того, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Малофєєва проти Росії», серед іншого зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).
Особа, яка складає протокол про адміністративне правопорушення повинна ретельно з`ясувати характер правопорушення та правильно кваліфікувати дії винної особи. У протоколі мають бути зазначені обставини, які свідчать про наявність адміністративного проступку та його характер, а також, обставини, що характеризують особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки протокол є підставою для провадження у справі про адміністративне правопорушення. Від того, чи правильно він складений, залежить своєчасність, правильність розгляду за суттю справи про адміністративне правопорушення та обґрунтованість застосування стягнення.
Так, у протоколі про адміністративне правопорушення не зазначена обов`язкова ознака складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.44 КУпАП, а саме: чи було діяння вчинено «без мети збуту».
Вказане свідчить про недотримання посадовою особою, якою було порушено провадження у справі про адміністративне правопорушення, вимог ст. 256 КУпАП щодо змісту протоколу про адміністративне правопорушення.
Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість висунутого проти нього обвинувачення.
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях дотримується позиції того, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпції факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the UnitedKingdom), п. 161, Series A заява № 25).
Згідно зі ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
На підставі викладеного, враховуючи, що протокол про адміністративне правопорушення складено з порушенням вимог ст. 256 КУпАП, а наведені у ньому обставини не містять усіх обов`язкових ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 44 КУпАП, та такі недоліки не можуть бути усунуті судом під час розгляду справи, суд приходить до висновку про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, в зв`язку з чим провадження в даній справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.
Керуючись статтями 247, 251, 280, 283, 284, 287 КУпАП,
постановив:
провадження в справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 44 Кодексу України про адміністративні правопорушення (протокол про адміністративне правопорушення ВАД №486180 від 04.03.2026), - закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення у зв`язку з відсутністю складу вказаного адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Подільський районний суд міста Кропивницького протягом десяти днів з дня її винесення.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після залишення апеляційної скарги без задоволення, а постанову - без змін, чи зміни постанови.

Суддя        Олексій  Іванович Майданніков