Справа № 201/1113/25
Провадження № 2/201/2980/2026

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2026 року місто Дніпро

Соборний районний суд міста Дніпра у складі: 
головуючого судді Демидової С.О.,
з секретарем судового засідання Терновою А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за правилами спрощеного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта», про стягнення недоплаченого страхового відшкодування,-

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад позиції позивача та відповідача 
До Соборного районного суду міста Дніпра 27 січня 2025 року надійшла позовна заява  ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта», про стягнення недоплаченого страхового відшкодування,в якій позивач просить суд стягнути з відповідача на користь позивача недоплачену суму страхового відшкодування в розмірі 57 653, 18 грн., 6 000 грн. витрат на оплату послуг експерта та судовий збір. 
В обґрунтування позовної заяви зазначає, що 31 жовтня 2024 року в м. Дніпро на перехресті вулиць Архітектора Петрова та о. Гончара сталась дорожньо-транспортна пригода, за участі водія ОСОБА_2 , який керував автомобілем «РЕНО» д.н.з. НОМЕР_1 , та належного позивачу автомобіля «МЕРСЕДЕС» д.н.з НОМЕР_2 .
Внаслідок вказаної пригоди належний позивачу транспортний засіб автомобіль «МЕРСЕДЕС» д.н.з НОМЕР_2 зазнав технічних ушкоджень, а його власник відповідно матеріального збитку.
Вказані обставини встановленні, та об`єктивно підтверджуються постановою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 09 грудня 2024 року, якою встановлена вина водія ОСОБА_3 .
Разом із цим, долученими до позову листом від МТСБУ та складеною працівниками поліції схемою місця скоєння ДТП підтверджується те, що цивільно-правова відповідальність винного у ДТП водія, який керував автомобілем «РЕНО» д.н.з. НОМЕР_1 , застрахована страховою компанією «ОРАНТА» на підставі полісу обов`язкового страхування цивільно – правової відповідальності водіїв № АТ 2726502 (страхова сума за збиток спричинений майну 160 000 грн., франшиза 0 грн.).
Як свідчить Звіт про оцінку вартості матеріального збитку заподіяного власнику колісного ТЗ № 40-11.24/1 від 23 листопада 2024 року складаний на замовлення позивача, вартість відновлювального ремонту пошкодженого ТЗ позивача, становить 257 108,95 гривень, ринкова вартість ТЗ до ДТП - 211 802,95 ринкова вартість ТЗ позивача у пошкодженому стані 92 823,26 грн.
Так, відповідно до положень ст. 30 Закону транспортний засіб вважається фізично знищеним, якщо його ремонт є технічно неможливим чи економічно необґрунтованим. Ремонт вважається економічно необґрунтованим, якщо передбачені згідно з звітом (актом) чи висновком про оцінку, виконаним оцінювачем або експертом відповідно до законодавства, витрати на відновлювальний ремонт транспортного засобу перевищують вартість транспортного засобу до дорожньо-транспортної пригоди. 
Частиною другої ст. 30 Закону визначений порядок виплати страхового відшкодування у разі знищення транспортного засобу, а саме його власнику (позивачу) має бути виплачена різниця між вартістю транспортного засобу до та після дорожньо-транспортної пригоди.
Отже розрахунок розміру страхового відшкодування (майнової шкоди, яка спричинена позивачу) має наступний вигляд: 211 802,95 грн. (вартість ТЗ позивача до ДТП) – 92 823,26 грн (вартість ТЗ позивача після ДТП) =118 979,69 гривень (належний до виплати позивачу розмір страхового відшкодування).
Разом із цим, 21 січня 2025 року позивачу від страхової компанії уповноваженому представнику позивача надійшли кошти в якості страхового відшкодування в розмірі 61 326,51 грн., що не відповідає дійсному оціненому розміру шкоди. 
Отже, на цей час недоплата страхового відшкодування з боку відповідача складає: 118 979,69 - 61 326,51 = 57 653,18 гривень.
Не погодившись з позовними вимогами, від відповідача 06 березня 2025 року надійшов відзив, в якому зазначено, що враховуючи, що строк експлуатації пошкодженого транспортного засобу «МЕРСЕДЕС» д.н.з НОМЕР_2 перевищує 7 років, то Ез становить 0,7. 
Відповідно до Звіту 45345 про оцінку вартості збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу від 13 січня 2025 року, складеного на замовлення НАСК «ОРАНТА» оцінювачем ОСОБА_4 матеріальний збиток, завданий власнику транспортного засобу «МЕРСЕДЕС» д.н.з НОМЕР_2 , внаслідок пошкодження при ДТП, склав 298 140,85 грн. (з ПДВ) (вартість відновлювального ремонту без урахування значення коефіцієнту фізичного зносу ), а з урахуванням коефіцієнту фізичного зносу складає 132 011,99 грн.
Згідно зі страховим актом № ОЦВ-24-04-22211/2 та відповідно до поданої заяви про страхове відшкодування, НАСК «ОРАНТА» було здійснено виплату страхового відшкодування у розмірі 61 326,51 грн. 
Вартість ТЗ у пошкодженому стані складає 113 348,65 грн. При цьому ринкова вартість складає 174 675,16 грн.
19 листопада 2024 року представник Страховика провів огляд пошкодженого транспортного засобу, було складено протокол (акт огляду), такими діями страховик повністю виконав вимоги, зазначені п.п. 3.4.3 ст. 34 Закону. 
Вiдповiдно до п.34.3 ст.34 Закону Украiни "Про обов`язкове страхування цивiльно - правової вiдповiдальностi власникiв наземних транспортних засобiв", якщо представник страховика (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, - МТСБУ) не з`явився у визначений строк, потерпiпий мас право самостiйно обрати експерта для визначення розмiру шкоди. У такому разi страховик (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, МТСБУ) зобов`язаний вiдшкодувати потерпiлому витрати на проведення експертизи (дослiдження).
Відповідач вважає, що вартість «МЕРСЕДЕС» д.н.з НОМЕР_2 у пошкодженому стані 92 823,26 грн вказана ОСОБА_5 , значно занижена, в той час як ринкова вартість складає 211 802,95 грн, що також завищено.
06 березня 2025 року від позивача надійшла відповідь на відзив, в якому зазначено, що як свідчить долучена відповідачем до заперечень копія протоколу огляду транспортного засобу від 19 листопада 2024 року, він підписаний гр. ОСОБА_6 , який оглядав за направленням страховика пошкоджений ТЗ позивача.
Тобто визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його особистого огляду можливо лише експертом, який складає висновок (а не оцінювачем, як це зроблено у Звіті, на який посилається відповідач 1), і тільки за рішенням органу (особи), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив(ла) експерта) в якому міститься обґрунтування неможливості надання об`єкта дослідження на огляд. 
Факт відсутності огляду пошкодженого ТЗ безпосередньо залученим страховиком оцінювачем ФОП ОСОБА_4 , як це вимагає відповідна профільна Методика, підтверджується безпосередньо долученим до відзиву Звітом вказаного оцінювача (сторінка 3), в якому він вказує на проведення оцінки за відсутності особистого огляду, на підставі матеріалів з огляду спеціаліста.
Тобто, оцінювач ОСОБА_4 , який склав Звіт на замовлення страховика, особисто не оглядав об`єкт дослідження, а проводив оцінку на підставі протоколу огляду сторонньої особи (кваліфікація якої невідома та нічим не підтверджена), що є грубим порушенням Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів.
17 березня 2025 року від відповідача надійшли додаткові пояснення по справі.
Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу справ між суддями від 27 січня 2025 року указана позовна заява передана для розгляду судді Демидовій С.О. 
Ухвалою судді від 28 січня 2025 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта», про стягнення недоплаченого страхового відшкодування без виклику сторін.
02 квітня 2025 року судом винесено ухвалу про перехід зі спрощеного провадження без виклику сторін, в спрощене провадження з викликом. 
20 березня 2025 року позивачем подано клопотання про стягнення судових витрат.
26 березня 2025 року відповідачем подано клопотання про проведення експертизи.
22 травня 2025 року ухвалою суду задоволено клопотання відповідача про проведення судової транспортно-товарознавчої експертизи. 
22 серпня 2025 року ухвалою суду поновлено провадження по справі без проведення експертизи. 
24 жовтня 2025 року відповідачем подано клопотання про долучення доказів. 
16 грудня 2025 року ухвалою суду призначено судову транспортно-товарознавчу експертизу. 
16 квітня 2026 року на адресу суду надійшов висновок експерта з матеріалами справи. 
21 квітня 2026 року ухвалою суду поновлено провадження по справі після проведення експертизи. 
Сторони просили розглядати справу без їх участі.
Згідно з приписами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Фактичні обставини встановленні судом 
31 жовтня 2024 року в м. Дніпро на перехресті вулиць Архітектора Петрова та о. Гончара сталась дорожньо-транспортна пригода, за участі водія ОСОБА_2 , який керував автомобілем «РЕНО» д.н.з. НОМЕР_1 , та належного позивачу автомобіля «МЕРСЕДЕС» д.н.з НОМЕР_2 .
Внаслідок вказаної пригоди належний позивачу транспортний засіб автомобіль «МЕРСЕДЕС» д.н.з НОМЕР_2 зазнав технічних ушкоджень, а його власник відповідно матеріального збитку.
Вказані обставини встановленні, та об`єктивно підтверджуються постановою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 09 грудня 2024 року, якою встановлена вина водія ОСОБА_3 .
Разом із цим, долученими до позову листом від МТСБУ та складеною працівниками поліції схемою місця скоєння ДТП підтверджується те, що цивільно-правова відповідальність винного у ДТП водія, який керував автомобілем «РЕНО» д.н.з. НОМЕР_1 , застрахована страховою компанією «ОРАНТА» на підставі полісу обов`язкового страхування цивільно – правової відповідальності водіїв № АТ 2726502 (страхова сума за збиток спричинений майну 160 000 грн., франшиза 0 грн.).
Як свідчить Звіт про оцінку вартості матеріального збитку заподіяного власнику колісного ТЗ № 40-11.24/1 від 23 листопада 2024 року складаний на замовлення позивача, вартість відновлювального ремонту пошкодженого ТЗ позивача, становить 257 108,95 гривень, ринкова вартість ТЗ до ДТП - 211 802,95 ринкова вартість ТЗ позивача у пошкодженому стані 92 823,26 грн.
Отже розрахунок розміру страхового відшкодування (майнової шкоди, яка спричинена позивачу) має наступний вигляд: 211 802,95 грн. (вартість ТЗ позивача до ДТП) – 92 823,26 грн (вартість ТЗ позивача після ДТП) =118 979,69 гривень (належний до виплати позивачу розмір страхового відшкодування).
Разом із цим, 21 січня 2025 року позивачу від страхової компанії уповноваженому представнику позивача надійшли кошти в якості страхового відшкодування в розмірі 61 326,51 грн., що не відповідає дійсному оціненому розміру шкоди. 
Отже, на цей час недоплата страхового відшкодування з боку відповідача складає: 118 979,69 - 61 326,51 = 57 653,18 гривень.
Відповідно до Звіту 45345 про оцінку вартості збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу від 13 січня 2025 року, складеного на замовлення НАСК «ОРАНТА» оцінювачем ОСОБА_4 матеріальний збиток, завданий власнику транспортного засобу «МЕРСЕДЕС» д.н.з НОМЕР_2 , внаслідок пошкодження при ДТП, склав 298 140,85 грн. (з ПДВ) (вартість відновлювального ремонту без урахування значення коефіцієнту фізичного зносу ),а з урахуванням коефіцієнту фізичного зносу складає 132 011,99 грн.
Вартість ТЗ у пошкодженому стані складає 113 348,65 грн. При цьому ринкова вартість складає 174 675,16 грн.
Як свідчить долучена відповідачем до заперечень копія протоколу огляду транспортного засобу від 19 листопада 2024 року, він підписаний гр. ОСОБА_6 , який оглядав за направленням страховика пошкоджений ТЗ позивача.
Відповідно до висновку експерта від 02 квітня 2026 року №СЕ-19/104-26/11623-АВ, ринкова вартість транспортного засобу до ДТП становить – 239 480,97 грн. (більша ніж зазначає позивач), а вартість транспортного засобу після ДТП становить 103 055, 86 грн. (більша ніж зазначає позивач).
Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного представником позивача та відповідача, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.
Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.
Згідно ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно частини 1 та 2 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.
Спірні цивільно-правові відносини у сфері страхування відповідальності власників транспортних засобів врегульовані Законом України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів».
Відповідно до п.22.1 ст.22 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», у разі настання страхового випадку у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, страхова компанія відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи.
На підставі ст. 29 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», в зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу.
Із змісту п. 34.4 ст. 34 Закону вбачається, що замовляти проведення дослідження з визначення вартості матеріального збитку транспортного засобу дозволяється, як потерпілому так і страховику. Обов`язок страховика, передбачений п. 34.2 ст. 34 Закону спрямований лише на звільнення потерпілого від додаткових витрат, про що свідчить п. 34.3 ст. 34 Закону.
Таким чином, п. 34.4 Закону передбачено право потерпілої особи на самостійне залучення аварійного комісара або експерта для визначення розміру шкоди.
Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 106 ЦПК України, учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду.
Визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його огляду особисто експертом (оцінювачем), який складає висновок чи звіт (акт), можливе тільки за рішенням органу (посадової особи), який здійснює судове чи досудове слідство, у разі надання ними даних, необхідних для оцінки.
Відповідно до п. 5.5 Методики під час технічного огляду КТЗ оцінювач (експерт) повинен: а) перевірити відповідність ідентифікаційних даних КТЗ записам у наданих документах;
б) перевірити укомплектованість КТЗ, установити комплектність, наявність додаткового обладнання;
в) установити пробіг за одометром;
г) зафіксувати інформативні ознаки раніше виконаного відновлювального ремонту КТЗ;
ґ) установити характер і обсяги пошкоджень на момент огляду та інші ознаки, які характеризують технічний стан КТЗ, з обов`язковою їх фіксацією шляхом фотографування.
Згідно із п. 8.1, 8.5 указаної Методики для визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику КТЗ, застосовуються витратний підхід і метод калькуляції вартості відновлювального ремонту. Калькуляція вартості відновлювального ремонту складається за результатами технічного огляду КТЗ. Якщо КТЗ на момент технічного огляду відновлено повністю або частково, то калькуляція відновлювального ремонту не складається, а надається повідомлення замовнику оцінки про неможливість проведення дослідження.
Так, відповідно до положень ст. 30 Закону транспортний засіб вважається фізично знищеним, якщо його ремонт є технічно неможливим чи економічно необґрунтованим. Ремонт вважається економічно необґрунтованим, якщо передбачені згідно з звітом (актом) чи висновком про оцінку, виконаним оцінювачем або експертом відповідно до законодавства, витрати на відновлювальний ремонт транспортного засобу перевищують вартість транспортного засобу до дорожньо-транспортної пригоди. 
Частиною другої ст. 30 Закону визначений порядок виплати страхового відшкодування у разі знищення транспортного засобу, а саме його власнику (позивачу) має бути виплачена різниця між вартістю транспортного засобу до та після дорожньо-транспортної пригоди.
Як свідчить Звіт про оцінку вартості матеріального збитку заподіяного власнику колісного ТЗ № 40-11.24/1 від 23 листопада 2024 року складаний на замовлення позивача, вартість відновлювального ремонту пошкодженого ТЗ позивача, становить 257 108,95 гривень, ринкова вартість ТЗ до ДТП - 211 802,95 ринкова вартість ТЗ позивача у пошкодженому стані 92 823,26 грн.

Отже розрахунок розміру страхового відшкодування (майнової шкоди, яка спричинена позивачу) має наступний вигляд: 211 802,95 грн. (вартість ТЗ позивача до ДТП) – 92 823,26 грн (вартість ТЗ позивача після ДТП) =118 979,69 гривень (належний до виплати позивачу розмір страхового відшкодування).

Разом із цим, 21 січня 2025 року позивачу від страхової компанії уповноваженому представнику позивача надійшли кошти в якості страхового відшкодування в розмірі 61 326,51 грн., що не відповідає дійсному оціненому розміру шкоди. 

Отже, на цей час недоплата страхового відшкодування з боку відповідача складає: 118 979,69 - 61 326,51 = 57 653,18 гривень.
Проте, відповідачем було сплачено відшкодування за страховий випадок відповідно до Звіту 45345 про оцінку вартості збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу від 13 січня 2025 року, складеного на замовлення НАСК «ОРАНТА» оцінювачем ОСОБА_4 де зі слів відповідача вартість ТЗ у пошкодженому стані складає 113 348,65 грн. (суд звертає увагу, що вказана сума не зазначена в звіті). При цьому ринкова вартість складає 174 675,16 грн.
Проте суд не бере до уваги розрахунки визначені оцінювачем ОСОБА_4 у звіті № 45345 від 13 січня 2025 року, оскільки матеріалами справи підтверджується той факт, що ОСОБА_4 особисто не оглядав транспортний засіб, це зробив ОСОБА_6 ..
Суб`єкт оціночної діяльності ОСОБА_4 не оглядав пошкоджений транспортний засіб, а тому його звіт складено з порушенням п. 1.3, 5.1, 5.5, 8.1, 8.5 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів. 
Визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його особистого огляду можливе лише експертом (а не оцінювачем, як зроблено Страховиком), який складає висновок, і тільки за рішенням органу (особи), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив(ла) експерта), крім цього зазначено, що з метою дотримання п. 5.5 Методики оцінювач зобов`язаний установити характер і обсяги пошкоджень на момент особистого огляду та інші ознаки, які характеризують технічний стан КТЗ, з обов`язковою їх фіксацією шляхом фотографування. 
Великою Палатою Верховного Суду, у постанові від 27 березня 2019 року у справі № 752/16797/14-ц (п.п. 44, 45), сформовано правовий висновок про неналежність такого доказу, як звіт про оцінку майна, який складено без особисто огляду автомобіля. 
"44. Відповідно до пункту 8.5 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24 листопада 2003 року № 142/2/2092 враховуючи зміни від 24 травня 2022 № 2060/5/496, калькуляція вартості відновлювального ремонту складається за результатами технічного огляду колісного транспортного засобу. 
45. Оскільки звіт № 4088/07/14-2 складений без огляду автомобіля «Opel Astra» та без урахування вартості залишків останнього, суди першої й апеляційної інстанцій обґрунтовано не взяли цей звіт до уваги". 
Аналогічна позиція викладена також, у постановах Верховного суду від 20.03.2019 року по справі № 607/14918/15-ц, від 16 травня 2019 року по справі № 202/7844/16-ц та від 04 вересня 2019 року по справі № 703/4445/15-ц, щодо неможливості брати до уваги Звіт оцінювача, який особисто не оглядав транспортний засіб, а також постановах Верховного суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 917/628/17, від 07 квітня 2022 року у справі № 753/3055/18, де не взято до уваги в якості належного доказу звіт оцінювача, тієї підстави, що оцінювач не провів особистого огляду об`єкта оцінки, що могло вплинути на результати такої оцінки.
З урахуванням вищенаведеного звіт № 45345 від 13 січня 2025 року, суб`єкта оціночної діяльності ОСОБА_4 є неналежним доказом розрахунку матеріальної шкоди.
Крім того суд звертає увагу, що судом була проведена незалежна судова експертиза, відповідно до висновку експерта від 02 квітня 2026 року №СЕ-19/104-26/11623-АВ, ринкова вартість транспортного засобу до ДТП становить – 239 480,97 грн. (більша ніж зазначає позивач), а вартість транспортного засобу після ДТП становить 103 055, 86 грн. (більша ніж зазначає позивач), тобто якщо проводити розрахунки спираючись на судову експертизу то до стягнення підлягає 75 098,60 грн. де 239 480,97 грн. (ринкова вартість транспортного засобу до ДТП) – 103 055, 86 грн. (вартість транспортного засобу після ДТП) – 61 326,51 грн. (сума сплачена страховиком) = 75 098, 60 грн.
Проте, з урахуванням того, що позивачем не збільшувався розмір позовних вимог, суд вважає за можливе стягнути 57 653,18 грн., як доплату різниці страхової виплати, а отже вказана позовна вимога підлягає задоволенню.
Крім того, враховуючи підтверджені та достовірні витрати позивача на оплату послуг експерта у розмірі 6000 грн. саме з відповідача стягується відшкодування даних витрат відповідно до ст. 29 та 36 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів».
З огляду на вказане вище, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Обговорюючи питання розподілу судових витрат, відповідно до ст. 141 ЦПК України, з урахуванням того, що позов підлягає задоволенню, суд вважає за можливе стягнути з відповідача судові витрати по справі у розмірі 970 грн. 
Щодо стягнення коштів за надання правничої допомоги, суд зазначає наступне.
Позивач просив стягнути витрати на правову допомогу в розмірі 10 000 грн., яку договором про надання правової допомоги №22/01/25-2 від 22 січня 2025 року та платіжною інструкцією.
Відповідно до ч.2 ст.137 ЦПК України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.
Відповідно до п.2 ч.1 ст.141 ЦПК України, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.
За змістом норм ст. 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» видами адвокатської діяльності, зокрема, є:
- надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави;
- складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру;
- представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами.
При цьому згідно статті 30 згаданого Закону гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення представництва на надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок його обчислення, зміни та умови повернення визначаються у договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховується складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.
При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат(встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Зазначені критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрат на підставі статті 41 Конвенції. Зокрема, згідно з його практикою заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір -обґрунтованим (Рішення ЄСПЛ усправі «East/WestAllianceLimited»проти України»). 
Сума заявлених позивачем до відшкодування відповідачем судових витрат на правничу допомогу адвоката співмірна із складністю справи, тому визначені представником позивача витрати на правничу допомогу в сумі 10 000 грн є співмірними зі складністю справи та фактично вчиненими послугами адвоката.
Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE (Серявін та інші проти України), № 4909/04, §58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).
На підставі викладеного, керуючись ст. 12, 13, 76, 78, 81, 141, 259, 263-265, 355 ЦПК України, суд, -
УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта», про стягнення недоплаченого страхового відшкодування задовольнити. 

Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» (ЄДРПОУ 00034186), на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 ) недоплачену суму страхового відшкодування в розмірі 57 653,18 грн. та витрати на оплату послуг експерта в розмірі 6000 грн., що разом складає 63 653, 18 грн.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» (ЄДРПОУ 00034186), на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 ) суму сплаченого судового збору в розмірі 970 грн.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» (ЄДРПОУ 00034186), на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 ) витрати на правову допомогу в розмірі 10 000 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлено 22 червня 2026 року 

Суддя С.О. Демидова