КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11 червня 2026 року м. Київ справа №320/53820/24
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Головенка О.Д., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (в порядку письмового провадження) адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ПМ ТРЕЙД" до Київської митниці про визнання протиправними та скасування рішень,
в с т а н о в и в:
До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "ПМ ТРЕЙД" з позовом до Київської митниці Держмитслужби України, в якому просить суд:
визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів від 29.11.2023 № UA100060/2023/000083/2;
визнати протиправною та скасувати картку відмови Київської митниці в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100060/2023/000915.
В обґрунтування позовних вимог позивач вказує на протиправність оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, з урахуванням того, що подані декларантом до митного оформлення документи, містять відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, у свою чергу, відповідач не зазначив, яких саме відомостей чи документів, що підтверджують заявлені числові значення складових митної вартості товарів, йому не вистачає.
На переконання позивача, при прийняті відповідачем оскаржуваних рішень не було враховано того, що для митного оформлення придбаного позивачем товару до митниці були подані усі необхідні документи, які є достатніми для оформлення (випуску) товару у вільний обіг, оскільки його митну вартість позивачем заявлено за основним методом, тобто за ціною договору (контракту), що відображено платником у поданій митній декларації та відповідає вимогам п. 1 ч. 1 ст. 57 Митного кодексу України (далі – МК України).
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (в порядку письмового провадження).
До суду від Київської митниці надійшов відзив на позовну заяву, в якому, заперечуючи проти задоволення позовних вимог, представник відповідача зазначив про те, що декларантом при митному оформленні не виконано вимог МК України стосовно надання митному органу достовірних відомостей, що повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. Відповідач наголошує на тому, що надані декларантом та досліджені митним органом документи в цілому, не містять усіх необхідних даних, що піддаються аналізу та не узгоджуються між собою, що не спростовано у позовній заяві з наданням відповідних підтверджень.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд виходить з наступного.
Як вбачається з матеріалів справи, договірні відносини між ТОВ «ПМ ТРЕЙД» (покупець) та Компанією WUQIANG COUNTY HUILI FIBERGLASS CO., LTD (продавець) укладено договір № РМ-02122021 від 12.12.2021 згідно якого, продавець продає і поставляє, а покупець купує, приймає і оплачує товари промислової групи, найменування, характеристики та ціни яких вказані в специфікаціях (Додатках до Договору) на кожну окрему партію. 
Додатки оформлюються по кожній поставці і є невід`ємною частиною цього договору. 
Відповідно до п. 1.3 договору № РМ-02122021 від 12.12.2021, поставки товару здійснюються на підставі інвойсів, додатків і даного договору. 
Згідно п. 2.1, 2.5 договору, продавець поставляє товар на умовах FOB XINGANG відповідно до положень Інкотермс 2020. 
Додатково до вантажу продавець відправляє наступні товаросупровідні документи: Інвойс (оригінал з мокрою печаткою і підписом продавця) - 5 екземплярів; пакувальний лист (оригінал з мокрою печаткою і підписом продавця) - 5 екземплярів; коносамент (оригінал) - 3 екземпляри; сертифікат походження - 1 екземпляр; сертифікат якості; сертифікат аналізу; додаток до договору (оригінал з мокрою печаткою і підписом продавця) - 2 ексземпляри.
Відповідно до п. 3.1- 3.3 договору, всі ціни встановлюються умовах FOB XINGANG згідно з положеннями Інкотермс 2020. 
Загальна сума даного договору складає 20913,75 дол. США.
Ціна на товар включає в себе вартість безпосередньо самого товару, вартість пакування, документації, гарантійного обслуговування а також додаткових затрат згідно з умовами поставки, визначеними відповідним додатком. 
Додатком № 1 від 14.12.2022 до договору № РМ-02122021 внесено зміни, зокрема, до пункту 3.2, який викладено в такій редакції: «Загальна вартість цього Договору є сумою всіх рахунків».
Згідно специфікації від 26.07.2023 № 23НL-1171 до договору, покупцю запропоновано придбати 3200 рулонів сітки зі скловолокна загальною вартістю 20390,00 доларів США та надано відповідну проформу інвойс від 26.07.2023 № 23НL-1171.
Згідно інвойсу від 26.07.2023, покупцем у підсумку придбано у продавця 3014 рулонів сітки зі скловолокна загальною вартістю 19125,20 доларів США. Оплата товару підтверджується платіжною інструкцією в іноземній валюті від 23.08.2023 № 59 на суму 6117,00 доларів США та платіжною інструкцією в іноземній валюті від 19.09.2023 № 63 на суму 13008,20 доларів США.
З метою митного оформлення товару, представником ТОВ «ПМ ТРЕЙД» митним брокером 28.11.2023 подано до митниці митну декларацію № 23UА100060510431U8 на товар, а саме: Механічно зв`язаний текстиль, сітка зі скловолокна 5*5 мм, в рулонах довжиною зв`язаний 50 м. (+/- 10%), шириною 1 м. (+/- 1%), рулони сітки намотані на картонній шпулі та упаковані у полімерну плівку, застосовується для армування поверхонь під час штукатурних робіт в будівництві. Товар не є товаром військового призначення чи подвійного використання. 
До митної декларації були долучені наступні документи: сертифікат якості від 11.11.2018; сертифікат якості від 03.05.2021; сертифікат якості від 18.04.2023; пакувальний лист від 14.09.2023; проформу інвойс від 26.07.2023; інвойс від 26.07.2023; автотранспортну накладну від 23.11.2023; сертифікат про походження товару від 27.11.2023; комерційну пропозицію від 14.07.2023; платіжну інструкцію № 59 від 23.08.2023; платіжну інструкцію № 63 від 19.09.2023; довідку про транспортно-експедиторські витрати від 23.11.2023; додаток № 1 від 14.12.2022 до Договору; специфікацію від 26.07.2023; договір РМ-02122021 від 12.12.2021; договір про декларування товарів і транспортних засобів № 26 від 16.12.2021; договір про надання послуг з транспортно-експедиційного обслуговування від 01.01.2020; договір транспортного експедирування від 13.01.2023; договір про надання послуг з транспортно-експедиційного обслуговування від 21.11.2023; разову перепустку від 27.11.2023; митну декларацію країни відправлення товару.
Заявлена митна вартість товару для оформлення, що вказана у митній декларації, загалом становила 921989,92 грн, з яких: 692664,92 грн (або 19125,25 доларів США за офіційним курсом української гривні до долару США, встановленого Національним банком України станом на 28.11.2023, який дорівнював 36,2173 грн) - вартість товару згідно Договору та 229325,00 грн - витрати на транспортування. При розрахунку митних платежів, які підлягають обов`язковій сплаті, декларантом було застосовано основний метод заявлення митної вартості, тобто за ціною договору щодо товарів, які імпортуються.
За результатами розгляду поданих митним брокером документів, митницею сформовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 28.11.2023 № UA 100060/2023/000914. Поряд з цим, запропоновано подати декларанту нову митну декларацію із забезпеченням сплати митних платежів.
Повторно, а саме 29.11.2023, митним брокером Юшеквичем А.Р. було подано до митниці митну декларацію 23UA100060510435U4 на той же самий товар, який ТОВ «ПМ ТРЕЙД» придбало у китайської компанії. До даної митної декларації були долучені аналогічні документи, що і при першому декларуванні товару та передбачені ст. 53 Митного кодексу України.
За результатами розгляду поданих до митниці документів, останньою 29.11.2023 було надіслано запит (повідомлення) митного органу про надання додаткових документів, які підтверджують заявлену митну вартість товару.
З огляду на отриманий запит від митниці, митним брокером було додатково надано такі документи: договір з перевізником від 13.01.2023; доповнення № 1 до Договору № 1301/01 від 20.09.2023; довідку про транспортні витрати від 23.11.2023; платіжну інструкцію за товар від 23.08.2023; платіжка інструкцію за товар від 19.09.2023; комерційну пропозицію від 14.07.2023; митну декларацію країни відправлення товару № 021720230000239439; коносамент на перевезення.
Не зважаючи на це, того ж дня, митним брокером отримано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА100060/2023/000915, якою було повідомлено про відмову у митному оформленні (випуску) товарів з таких причин: прийняття рішення про коригування митної вартості товарів від 29.11.2023 № UА100060/2023/000083/2.
Так, митним органом встановлено, що декларантом до митного оформлення не надано всіх необхідних документів, які підтверджують митну вартість товарів та документи не містять достовірних та об`єктивних відомостей, які б підтверджували числові значення складових митної вартості, а саме: 1) відповідно до п. 3.3 зовнішньоекономічного контракту від 12.12.2021 ціна на товар включає в себе додатково вартість маркування, пакування, документація, але разом з тим у поданому до митного оформлення інвойсі від 26.07.2023 такі числові складові не зазначено, а отже, неможливо виділити числові складові вартості самого товару; 2) для підтвердження витрат на транспортування декларантом надана тільки довідка про транспортно-експедиційні витрати від 23.11.2023; 3) не можливо перевірити достовірність включення до ціни товару всіх складових митної вартості (зокрема, транспортування, навантаження та вивантаження). Згідно до СMR від 23.11.2023 № 650 перевізником товару виступає ФОП ОСОБА_1 (Україна), а довідку про транспортно-експедиційні витрати від 23.11.2023 № 2311-01-1 видано ТОВ «Укр-Китай Коммуникейшин», що підтверджує сумніви митного органу щодо включення складових митної вартості товару у повному обсязі; 4) надані до митного оформлення проформу-інвойс від 26.07.2023 та рахунок-фактуру від 26.07.2023, що мають однакові дату та номер та містять різну інформацію щодо фактурної вартості товару; 5) до митного оформлення не надано такий транспортний документ, як коносамент; 6) надана копія митної декларації країни відправлення не в розумінні ст. 254 МК України. Тобто, надані до митного оформлення документи не містять достовірних та об`єктивних відомостей що підтверджують числові значення складових митної вартості, та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена. Тому, відповідно до статті 58 МКУ з поданих документів неможливо підтвердити заявлений метод визначення митної вартості товарів».
Джерело інформації, яким користувався митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товару: товар № 1 митна декларація від 10.11.2023 № UА100360/2023/512972 та митна декларація від 10.05.2023 UA100060/2023/410146 (вартість товару «Сітка зі скловолокна, країна виробництва Китай» згідно джерела інформації- 2,05 дол.США/кг)».
Не погоджуючись із рішенням відповідача про коригування митної вартості товарів та карткою відмови, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.
При вирішенні спору, суд виходить з наступного.
Митний кодекс України (далі також - МК України) встановлює порядок визначення митної вартості імпортованих товарів та правила її декларування, а також регулює правовідносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України.
Згідно норм ст. 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари
За ст. 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації (частина друга 2 статті 52 МК України).
Відповідно до вимог ч. ч. 1 та 2 ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. 
Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Згідно з ч. 3 ст. 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Згідно з нормами ч. 4 ст. 53 МК України у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).
За змістом ч. ч. 5 та 6 ст. 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.
Отже, митний орган досліджує документи стосовно усіх товарів, які переміщуються через митний кордон, на предмет перевірки правильності визначення митної вартості. Виключно висновки, що ґрунтуються на дослідженні документів, доданих до митної декларації, можуть бути підставою для витребування додаткових документів. 
При цьому, лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у ч. 3 ст. 53 МК України, є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі.
Згідно приписів ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у ч. 1 ст. 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень ст. 55 цього Кодексу.
Згідно з нормою ч. 4 ст. 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний: під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний: 1) здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 2) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 3) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих у разі коригування митної вартості, а також щодо підстав здійснення такого коригування; 4) випускати у вільний обіг товари, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої ст. 55 цього Кодексу.
Частиною 5 ст. 54 МК України передбачено, що митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені ст. 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; 4) проводити в порядку, визначеному статтями 345 - 354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; 5) звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; 6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.
Згідно з ч. 6 ст. 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч. 2 - 4 ст. 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
За ч. 7 ст. 54 МК України у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.
За правилами ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Прийняте органом митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.
Декларант може провести консультації з митним органом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митного органу.
Слід зазначити, що дискреційні функції митних органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. До них, зокрема, належить процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до резервного) визначення митної вартості.
Однак, МК України визначено умову, за наявності якої у митного органу виникає право на застосування таких повноважень, як витребування додаткових документів, а саме наявність обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Отже, приписи вказаних статей зобов`язують митний орган чітко зазначити обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, та обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей із зазначенням документів, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності.
Також, витребовувати контролюючий орган має ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, та жодним чином не всі, котрі передбачені ст. 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Тобто, необхідність витребування додаткових документів передусім є способом упевнитися у тому, що декларант правильно визначив митну вартість.
Суд наголошує на тому, що підставою для прийняття митним органом рішення про коригування заявленої декларантом митної вартості товару за резервним методом є наявність сукупності наступних умов: 1) подання суб`єктом господарювання до митного оформлення не повного пакету документів, перелік яких закріплено у ст. 53 МК України; 2) ненадання на вимогу контролюючого органу додаткової уточнюючої документації на підтвердження саме числового значення заявленої митної вартості; 3) виявлення митним органом розбіжностей у поданій документації, які унеможливлюють визначення безпосередньо митної вартості товару за основним методам (за ціною договору); 4) обґрунтування причин неможливості визначення митної вартості товару за жодним із методів, що передують резервному.
Дійсно, обов`язок доведення митної ціни товару лежить на декларанті. 
При цьому, митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи. 
Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Про наявність обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості митниця зобов`язана доводити в суді, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Згідно матеріалів справи та досліджено судом, 28.11.2023 подано до митниці митну декларацію № 23UА100060510431U8 на товар, а саме: Механічно зв`язаний текстиль, сітка зі скловолокна 5*5 мм, в рулонах довжиною зв`язаний 50 м. (+/- 10%), шириною 1 м. (+/- 1%), рулони сітки намотані на картонній шпулі та упаковані у полімерну плівку, застосовується для армування поверхонь під час штукатурних робіт в будівництві. Товар не є товаром військового призначення чи подвійного використання. 
До митної декларації були долучені наступні документи: сертифікат якості від 11.11.2018; сертифікат якості від 03.05.2021; сертифікат якості від 18.04.2023; пакувальний лист від 14.09.2023; проформу інвойс від 26.07.2023; інвойс від 26.07.2023; автотранспортну накладну від 23.11.2023; сертифікат про походження товару від 27.11.2023; комерційну пропозицію від 14.07.2023; платіжну інструкцію № 59 від 23.08.2023; платіжну інструкцію № 63 від 19.09.2023; довідку про транспортно-експедиторські витрати від 23.11.2023; додаток № 1 від 14.12.2022 до Договору; специфікацію від 26.07.2023; договір РМ-02122021 від 12.12.2021; договір про декларування товарів і транспортних засобів № 26 від 16.12.2021; договір про надання послуг з транспортно-експедиційного обслуговування від 01.01.2020; договір транспортного експедирування від 13.01.2023; договір про надання послуг з транспортно-експедиційного обслуговування від 21.11.2023; разову перепустку від 27.11.2023; митну декларацію країни відправлення товару.
Заявлена митна вартість товару для оформлення, що вказана у митній декларації, загалом становила 921989,92 грн, з яких: 692664,92 грн (або 19125,25 доларів США за офіційним курсом української гривні до долару США, встановленого Національним банком України станом на 28.11.2023, який дорівнював 36,2173 грн) - вартість товару згідно Договору та 229325,00 грн - витрати на транспортування. При розрахунку митних платежів, які підлягають обов`язковій сплаті, декларантом було застосовано основний метод заявлення митної вартості, тобто за ціною договору щодо товарів, які імпортуються.
За результатами розгляду поданих митним брокером документів, митницею сформовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 28.11.2023 № UA 100060/2023/000914. Поряд з цим, запропоновано подати декларанту нову митну декларацію із забезпеченням сплати митних платежів.
29.11.2023, митним брокером було подано до митниці митну декларацію 23UA100060510435U4 на той же самий товар, який ТОВ «ПМ ТРЕЙД» придбало у китайської компанії. До даної митної декларації були долучені аналогічні документи, що і при першому декларуванні товару та передбачені ст. 53 Митного кодексу України.
За результатами розгляду поданих до митниці документів, останньою 29.11.2023 було надіслано запит (повідомлення) митного органу про надання додаткових документів, які підтверджують заявлену митну вартість товару.
З огляду на отриманий запит від митниці, митним брокером було додатково надано такі документи: договір з перевізником від 13.01.2023; доповнення № 1 до Договору № 1301/01 від 20.09.2023; довідку про транспортні витрати від 23.11.2023; платіжну інструкцію за товар від 23.08.2023; платіжка інструкцію за товар від 19.09.2023; комерційну пропозицію від 14.07.2023; митну декларацію країни відправлення товару № 021720230000239439; коносамент на перевезення.
Позивачем було отримано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА100060/2023/000915, якою було повідомлено про відмову у митному оформленні (випуску) товарів з таких причин: прийняття рішення про коригування митної вартості товарів від 29.11.2023 № UА100060/2023/000083/2.
Щодо пункту 1 зауважень, у даному пункті відповідач вказує на те, що в інвойсі від 26.07.2023 не зазначено числові складові вартості маркування, пакування товару, у зв`язку з чим, неможливо виділити числові складові вартості самого товару. 
Як зазначено у п. 3.3 договору № РМ-02122021 від 12.12.2021, ціна на товар включає в себе вартість безпосередньо самого товару, вартість пакування, маркування, документації, гарантійного обслуговування, а також додаткових затрат згідно з умовами поставки, визначеними відповідним додатком. Умовами п. 5.1- 5.3 зазначеного договору передбачено, що упаковка, в якій відвантажується товар, повинна відповідати встановленим стандартам або технічним умовам і забезпечувати збереження товару під час транспортування, а також запобігання атмосферного впливу. На кожен рулон сітки має бути нанесене наступне маркування: Виробник, назва товару, номер партії, технічні вимоги: номер договору, дата виготовлення, вага нетто і брутто, Торгова марка, логотип, технічні характеристики товару (розмір вічок, довжина, ширина, вага на одиницю площі, колір, схема розміру, схема щільності товару, замовник, штрих код). 
Маркування узгоджується з покупцем та підтверджується покупцем після здійснення передплати. 
Тобто, умовами договору прямо передбачено, що вартість пакування, маркування тощо входить до ціни товару і окремо не розраховується та покупцем не оплачується. 
Відповідно до п. 1 ч. 10 статті 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додається, зокрема, вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті. 
Таким чином, у разі включення до ціни товару вартості упаковки або пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням, їх вартість не додається при розрахунку митної вартості товару. 
Разом з тим, задекларований позивачем товар поставлявся на умовах FOB XINGANG згідно з положеннями Інкотермс 2020, тому у відповідача не було підстав для витребування додаткових документів щодо включення або не включення вартості упаковки або пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних з пакуванням, до митної вартості ввезеного позивачем товару, оскільки таких витрат на пакування ввезеного товару позивач не несе. Також, у самому інвойсі від 26.07.2023 є посилання на договір і зазначенням умов поставки товару, що свідчить про безпідставність неможливості визначити дійсну вартість товару відповідачем.
Щодо відсутності документів, що підтверджують транспортні витрати, відповідач зазначив, що для підтвердження витрат на транспортування декларантом надана тільки довідка про транспортно-експедиційні витрати від 23.11.2023 № 2311/01-1. Так, митним брокером разом з митною декларацією було подано довідку про транспортно-експедиторські витрати від 23.11.2023 № 2311/01-1, яка повністю підтверджує транспортні витрати, які несе позивач у зв`язку з придбанням товару у Китаї та його доставкою на територію України.
Згідно зазначеної митної декларації, при декларуванні товару митним брокером було включено вартість транспортування товару, як складову митної вартості. 
Так, згідно довідки про транспортно-експедиторські витрати від 23.11.2023 № 2311/01-1 вартість транспортування товару згідно інвойсу від 26.07.2023 по маршруту склала 229325,00 грн. 
Відповідно до графи «42» митної декларації ціна товару 19125,25 доларів США, що еквівалентно 695478,24 грн за офіційним курсом української гривні до долара США, встановленого України станом на 29.11.2023, який дорівнював 36,3644 грн. Таким чином, у «графі 12» зазначеної митної декларації загальна вартість товару, з урахуванням транспортних витрат, становить 924803,24 грн., а тому, суд вважає, що твердження відповідача про неможливість визначити вартість транспортних витрат, є безпідставними.
Крім того, у контексті доводів відповідача у оскаржуваному рішенні, суд звертає увагу на те, що ТОВ «Укр-Китай Коммуникейшн» виступило замовником послуг з перевезення у ТОВ «АВК ТРАНС», а останнє вже залучило до перевезення товару ФОП ОСОБА_2 , який і зазначений у автотранспортній накладній від 23.11.2023, оскільки саме він і доставляв товар автотранспортом з м. Гданськ, Республіка Польща до України. До того ж, зазначена автотранспортна накладна містить реквізити як компанії, так і самого позивача з одночасним посиланням на Інвойс від 26.07.2023, що виключає сумніви щодо достовірності здійснення перевезення замовленого ТОВ «ПМ ТРЕЙД» товару. 
Таким чином, доводи відповідача щодо наявності розбіжностей у документах, а саме щодо того, що перевезення вантажу здійснював інший перевізник ніж зазначено у довідці про транспортно-експедиторські витрати, є такими, що не можуть визнаватися обґрунтованою підставою для відмови у визнанні заявленої митної вартості товару.
Суд зауважує, що зміст проформи інвойсу та інвойс кінцевою вартістю товару, оскільки продавцем було запропоновано до покупки більшу кількість рулонів сітки, ніж придбано покупцем, проте, такі відмінності не можуть слугувати підставою для відмови у митному оформленні товару, оскільки вартість за одиницю товару повністю ідентична у таких документах, а загальна вартість товару вказана у митній декларації повністю відповідає ціні товару, вказаній в інвойсі, що також підтверджується платіжними інструкціями.
Стосовно того, що відповідач зазначив, що до митного оформлення не надано такий транспортний документ, як коносамент, слід звернути увагу на те, що отримавши запит (повідомлення) митного органу, митним брокером було надано додаткові документи, серед яких також містився і коносамент на перевезення від 20.09.2023. Також, в оскаржуваному рішенні відповідач зазначив про те, що на запит митного органу про надання додаткових документів декларантом надіслано лише коносамент від 20.09.2023.
Також, під час митного оформлення товару, митним брокером до митної декларації було долучено, копію митної декларації країни відправлення товару на китайській мові, при цьому, що відповідно до МК України, митний орган має право запитувати переклад документів лише в разі необхідності перевірки або підтвердження відомостей, зазначених в митній декларації. При цьому, якщо спірним питанням є числові значення митної вартості, то вони не потребують перекладу, оскільки мають цифрове позначення, а інші документи було складено англійською мовою, тобто мовою міжнародного спілкування.
Крім того, судом враховується й те, що при визначенні резервного методу, відповідачем використано митні декларації за якими ввозилась «Сітка зі скловолокна, країна виробництва Китай» за ціною 2,05 доларів США/кг, проте без зазначення докладної інформації щодо числових значень складових митної вартості товару, його характеристик, виробника товару, умов і обсягів поставки, комерційних умов договору/контракту та інших умов, що могли вплинути на ціну товару. До того ж, при коригуванні митної вартості відповідачем не було враховано, що товар, який позивач придбав, відпускався продавцем в рулонах поштучно, а не в кілограмах, що підтверджується інвойсом від 26.07.2023, комерційною пропозицією від 14.07.2023, що не спростовано відповідачем. Таким чином, застосування відповідачем резервного методу при визначення митної вартості ввезеного позивачем товару є необґрунтованим, оскільки подані позивачем документи для митного оформлення товару із застосуванням основного методу визначення митної вартості товару, були достатніми та такими, що підтверджують достовірні числові значення кількості та вартості товару за одиницю.
Також, на переконання суду, виявлена різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю подібних товарів згідно з аналізу цінової інформації митного органу не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів. Фактично, по суті вказані митним органом зауваження, носять формальний характер, що не вказує на наявність підстав для коригування заявленої декларантом вартості товару.
За результатами встановлених судом обставин справи, відповідач не підтвердив належними доказами та аргументованими доводами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари.
Під час розгляду даного спору, відповідач не надав доказів неможливості застосування кожного з попередніх методів при визначенні митної вартості ввезеного позивачем товару. 
У свою чергу, інших обставин, які б впливали на ціну задекларованої позивачем митної вартості товару судом не встановлено, а відповідач не надав суду доказів на підтвердження правомірності своїх рішень.
З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що відповідач протиправно відмовив позивачу у визнанні задекларованої ним митної вартості товару за основним методом за оскаржуваними рішеннями.
Ураховуючи наведене, суд вважає, що позовні вимоги про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, є обґрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню.
Згідно норм ч. 1 ст. 139 КАС України судові витрати по сплаті судового збору підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача.
Керуючись статтями 77, 90, 139, 241, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, 
в и р і ш и в:
Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ПМ ТРЕЙД" до Київської митниці про визнання протиправними та скасування рішень - задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів від 29.11.2023 № UA100060/2023/000083/2.
Визнати протиправною та скасувати картку відмови Київської митниці в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100060/2023/000915.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ПМ ТРЕЙД" судовий збір за подання позовної заяви в розмірі 6056 грн (шість тисяч п`ятдесят шість гривень).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Головенко О.Д.